242 !•' VII) (iVri,A CABOl! 



Vallonia indchella Mull. 



Fruticicola (Trichia) hispida L. (lu^aynn ^vjikoii). 



Campyhiea ( Anonia) arhusfonint L. 



Pupilla muscorum L. (elég gyakori). 



Clausiliu ( Kuzmicm) pumiln Zglk. 



Succimtí (Li(cen(() oblonga Drap. (li s^gyakni-ilil)). 



Vn];uneiinyi fnj szám/íVikli,. majd nyirkosabb, iiiajd szárazabb ligetek s rétségek 

 kedvelője. Amint Kormos Tivadar összeállításából ' kiviláglik, a Glaiisilia pumila 

 Zglr. kivételével, mely — úgy látszik — Magyarországra már kihaltnaktekinthető, 

 ^■a]amennyi ma is él nálunk, noha egyik-másik (Fruiicicola hispida L.. Pupilla 

 muscorum L.) már elég ritkán fordul elő. 



A ravazdinál kisebb rneimyiségben, de a/ért még mindig tekintélyes mére- 

 tekben lép tel a lösz a kolostortól nyugatra fekvő Kisécs telep északnyugati hatá- 

 rán, az ördögárok nevű horogban. Faunája valamivel szegénj^esebb, mint a 

 Likas horog löszfalainak faunája ; löszkon kréciók azonban itt sokkal gyakoribbak. 



Ezeknél csekélyebb vastagságban, de annál nagyobb vízszintes elterjedésben 

 találjuk a löszt területünk északkeleti sarkában, mely térképünkön túl is messze 

 .'Inyúlik a Kis-Alfoldö)i, kitűnő szántóföldeket alkotva. 



A pleisztocén másik tagját a liomok képviseli, mely területünk északkeleti 

 rt'szriii ugyancsak nagy vízszintes méretekkel lép fel. Legtöbb helyen azonban 

 nem egyedül fordul elő. hanem lösszel együtt. Tipikus diluviális fin* ín 

 homokot találunk (a PÁVAY-VAJNA-féle felvételen nincs feltüntetve) Tápszent 

 mi klós község északkíleti kijárójánál levő szeszgyár nagy homokszakadékában. 

 Síjátságos diagonális rétegzett séget látvmke homokon, a szél munkájának kétség 

 telén jele gyanánt. S')k helyütt kavicstelep is van e szakadékban ; e telepek mész- 

 kavicsai között soka folyómosta lapos kavics, de közben éles kavicsot is találunk 

 Egyik-másikon érdekes dendrites kéreg látható. Magában Tápszentmiklós község- 

 l)en a lösz az m"alkodó képzc'klmény, nem pedig pamioniai-pontusi lerakódások, 

 miként ezt PÁvay-Vajna térképe téveseti feltünteti. 



c) T\i o c é n . 



Mint már említetlem, püocén képződmények alkotják Pamionhahna vidéké- 

 nek altalaját, s ezeknél idősei)!) képződmények még nem is ismeretesek területünk- 

 ről. A környékbeli püocén, szorosabban pamioniai-pnntusi képződményeket főkép 

 két feltárásl)an vizsgáltam át tüzetesebben. Egyik a kok)stortól északra fekvő, 

 ú. n. Sajghó- völgyben levő a r t ézi kút, a másik a kolostortól délnyugatra, a 

 Pánzsa-ér jobb oldalán elterülő P a s k e s z - f é 1 e téglavető feltárása. 



Az artézi kút is mertet tísére vonatkozólag a következőket tartom 

 sizüks égésnek előrebocsátani. A pmnonhalmi főmonostor, hogy magát szükséges 

 1 vóvizzel ellássa. I841-b("n a kolostortól mintegy 750 m-nyire északra fekvő Sajghó- 



' Kormos T.: «A D.iii;iiitúl kflcti rószóiKk plcis/.totuMikoiú puhati-.stü faiiuájui*. 

 A Hilnt. tiul. taiiulm. cndm. I. k. 1. rósz, Fü£;!j:('Iék IV. k. 23-27. old. 



