PANNONHALMA FÖLDTANI VISZONYAI. 245 



mivel a kút ekkor már elég vizet szolgáltatott, s így a fúrást nem folytatták tovább. 

 HoLLÓSYnak ez az adata már kezdettől fogva kétséges volt előttem. Már maga 

 a dgyűszűro való homok» kitétel is alkalmas volt kétségem felébresz- 

 tésére ; mert hiszen ilyen parányi mennyiségű homo kban nem nagy valószÍLŰ- 

 séggel kereshetünk foraminiferákat. Másrészt nagyon kevéssé látszott valószínű- 

 nek, hogy ily csekély mélységben megütjük itt a pannoniai.pontusi rétegek fek- 

 vőjét. Mindamellett nem hagyhattam teljesen figyelmen kívül HoLLÓSYnak 

 ezt az észrevételét —már csak azért sem, mert ő a fúi'ás- próbákkal sokkal szenu- 

 csésebb helyzetben volt, mint ón: az a fúrás ugyanis, melynek próbáit ő össze- 

 gyűjtötte, száraz fúrás volt, míg a mostani öblít é s e s, mely utóbbi 

 eljárás kövületnyerés szempontjából messze mögötte marad amannak. A «kri- 

 tikus» 68 m-es mélységben tehát különös figyelemmel kísértem a fúrótól felhozott 

 anyagot, s ez bizony nem adott igazat HoLLÓSYnak — sőt teljes bizonyossággal 

 meggyőzött kétségem alaposságáról: az említett mélységen túl is, le egész 

 a 79*70 m-es mélységig, a már 41'10 m-es mélységtől kezdve 

 felszínre jutott jellegzetes kékes pannoniai-pontusi 

 agyag következett; homok rétegnek, különösen pedig 

 foraminiferás homokrétegnek nyoma sem volt. S a kékes 

 agyagban is hiába kutattam foraminiferák után. Sőt nemcsak ebben, de a lejjebb 

 következő összes átfútt rétegekben sem találtam tengeri idedékek nyomát sem, 

 s ami nem kcvésbbé fontos, aHoLLÓSYtól félretett régebbi fúrás próbákban sem. 

 Különben H OLLÓSY tévedésére még majd lesz alkalmunk rámutatni. 



A vidék feltárásai között első helyen a már említett Pas kész -féle 

 téglavetőt (10. ábra) ismertetem. E téglavető a főmonostortól mintegy 

 2 km-nyire dél— délnyugatra, a Ravazdra vezető kocsiút és a Veszprém— 

 dombóvári vasútvonal keresztezése mellett a Pánzsa-ér jobb partján terül el. 

 A telep egész hossza kereken 300 m, a feltárt rétegek legnagyobb vastagsága 

 13 méter. A téglához szükséges anyag fejtése terrászszerűen történik. Keleti 

 oldalán négy terrászban halad lefelé; sokkal alkalmasabbak azonban déli oldalá- 

 nak szelvényét közölni, mivel egy fekete, szenes, édesvízi agyagréteg, mely 

 kövületei miatt reánk nézve nagyon fontos, a keleti fal előtt mintegy 20 m-rel 

 kiékelődik.i A déli, pontosabban dél— délnyugati fal csak három lépcsőből áll. 



A Paskesz-féle téglavető szelvénye a követkéz ő^a 



1) 0'80 m humuszréteg; 



2) 1*00 m világos, agyagos homok; 



3) 2*20 m sárga, csillámos homok; 



4) 0'85 ra barna, vasas agyag; ] 



5) 0"80 m sárga, homokos agyag; 1 



6) 0'70 m kék agyag, Hélix hákonicus Halav. és ünio sp. kövületeikéi; 



1 Az 1912. év végén, mikor az említendő emlős maradványok megszerzése végetfc 

 ott jártam, megválóban a keleti falban húzódott ez a fekete agyagréteg, s ott is találták 

 ezeket az érdekes fossziliákat, de azóta már mintegy 30 m-tel meghosszabbították a. 

 telepet, s ez a réteg eltűnt a keleti falról. 



Földtani Közlöny. XLVllI. köt. 1918. 17 



