2ő4 



!•■ VID GVILA OABUK 



- szükst'^'képen azt kell követkc/.tftiii, liotiy azok nem lohiuió víztömegek áltüI 

 sodortattak oda, hanem, hogy azon állatok, melyek e kagylómaradványokat 

 szolgáltatták, ugyanott éltek és multak is ki. ahol ásatag kövületeik jelenleg is 

 t:iláltatnak».i 



Az említett lelőhelyek közül egyelőre csak a báreonyosit vizsgáltam áttu- 

 z.-iesebben. A község északkeleti végén, a Keréktelekibe vezető út mentén, közel 

 :i temetőhöz, a Föld vétel nevű téres gödröt találjuk, melyből a község lakói 

 agyagot szoktak kihordani (Szelvénye a 15. ábrán). E mélyedés sokhelyütt szint.- 

 fehérlik a l)enne levő kövület -töredékektől. Ép példányi; azonban nem igen talál- 

 tam beiiiie. Lwmocardiums^., tímo s p., í/nio JBi^/^ií Fuchs, Melatiopsis cir . 'pymaea 

 Partsch fajokat gyűjtöttem be innét. Innét a Strázsahegy felé haladva, a régj 

 temetőt érjük, melynek kavicsos homok talajában — alkalmas feltárás híján - 

 kövületeket nem találtam. Ezután kis szakaszon agyagrétegek következnek, 

 majd újra kavicsos homok, mely szőllővel van betelepítve; erre a szakaszra esik 



DDff 



Bársonyos 



Strázsahegy Tr/gon.Jek, 



229 m. 



feg'i ttmetö 



fóidveiel 



15. ábra. \ bái.-oiiyosi iStrá/,.<-ahegy .••zclvéiiye. 



M (igya rázol. 1. kavicsos homok, C'ongoria luigula caprse koptatolt c^ö^•L'ivt■l c-s éles kavi- 



rsokkal, amelyek a szél hatására utalnak; 2. homok; .'3. kavicsos homok coiigeriákkal ; 



4. asiyaü ; ~). kavicsos homok ; G. agyag. Az cgós/. iiaiinoniai-i)oiitiisi képződmény. 



a pauiioiiliajmi főapátság szőllőtelepe is, melyiuk a pincétől északkeletre eső 

 egyik forgatásában, nagyon sok Congeria ungula caprae Münst. liéj van, a kavi- 

 csokkal együtt a felszínen. Valósággal tömeges előfordulásról beszélhetünk itt. 

 Még feljehb tiszta homok következik, majd a 229 m-is mérnöki magassági jelző- 

 nél, tehát a Strázsa-hegy tetőzetén, ismét kavicsos hnnidk. ugyarcsak Cíynget'ifi 

 uncjula caprae Münst. koptatott kövületeivel. 



Bársonyos, illetve a Strázsahegy. altalaját lehat (gesz terjedelmében válta- 

 kozó i)aimoniai-pontusi agyag és (itt-ott kavicsos) homok képződmények alkot - 

 |ák. még pedig a mélyebb szintekben - amennyire ezt a Fíiidvétel agyagrétegei- 

 nik Faunájából látni lehet — fiatalabb, a magasabl) szinteklx'ii idősebb (cong. 

 uiig. capr* tömeges fellépésével jellemzi It) pannóniai -pont usi képződmények. 

 Nyilván vetődéssel van tehát itt is dolgunk, amint e/ a Strázsahegyet felépítő. 

 többszörösen ismétlődő képződményeknek petrografiai jellegéből is kitűnik. 



A Strázsahegy homitkrétegeiben talált kavicsok anyaga szürkt!>sfehe) . 



HuLLÓ.S^ : .VihUok ( I v<)i nicg\ f földtani vis/onvai liiy :t I , 



