l'ANXONHAl.MA KÖl.DTANl VIK/ONYAI. 25Ő 



kékisszürke, hol y*'n ként vöilu'iiyis tűzkő iiiindoii valószín űtíé^ szcriiií ;i Im- 

 kon>n jura-tűzkő származéka. Többnyire erősen lekoplatottak. helyenként |a|)(i- 

 sak, közben tipikus éles ka vi cs o k. 



HoRüSITZKY Henrik : «A k i s h e r i m a 14 y. ki r. a | | ;i m i ni én e s-. 

 birtok a <T r o jj; e o 1 o <^ i a 1 v i s z o n y a i»i-ban Bái-sonyob környékét i,< 

 érinti s több kövületet is (>nilít innét. Igya Strázsahegy északnyugati folytatását 

 tevő öreghegy északkeleti lejtőjéről, a 195 m-es magassági jeggyel ni(^gjel(')|l 

 domb alatt levő agyaggödörből a következő, ((meglehetős rossz megtartású)) kövü- 

 leteket gyűjtötte : Helix bakmiicusíÍALAy ., Valvata helicoides Stolicz., Faímíasp. 

 Ezeket ő a iVlső pannoniai-pont nsi ajemelet jiiásodik felélie sorozza, tehát a leg- 

 fiatalabb p;unioniai-ponlasi képződmények közé s megjegyzi, hogy az ezen koi 

 képződményeiből ott. a most felsorolt kövületek liizonysága szerint, csakis a 

 teleki-bársímyosi dombvonulat maradt meg foszlányként. Horusiztky figvelmet 

 azonban elkerülte a strázsahegyi Congeiia ung. capras előfordulás, mert lia ezt 

 észrevette volna, aligha tette volna meg a tele ki -bársonyos! dombvonulatot a 

 legfiatalabb pannóniai -pont asi képződmények megmaradt foszlányának. A/* 

 öregluígy 195 m magassági .jeggyel jelölt dond)ja alatti agyaggödör kéjjződinényei 

 igenis lehetnek ennek a kornak maradványai, mégpedig valamely. ei( detileg 

 jóval magasabban fekvő szint lezökkent ését bizonyító maradványai - maga 

 az Öreghegy azonban ('^ a Strázshegy s<unmi esetre sem ennek a legfiatalabb 

 kornak a foszlánya. 



Egyébként, ha a strazshegyi Congeria ung. capras előfordulást nem említi 

 IS JI0RU8ITZKY, említ a környékről több helyet, ahol ugyanezen fajnak kövü- 

 leteit ő is megtalálta. így töl)bek között : a t a r cs i -he g ye n levő kavicsos 

 homokbányában (150 m a 1 . sz. f.) ; a f e 1 s ő va s d i n n ve i -puszta mellett . 

 ugyancsak kavicsos homokban (146 m a t. sz. f); Császár községtől északra. ;>/ 

 E b éd látó h a 1 o m agyagjában (227 nij. 



Ezek az adatok is azt bizonyítják, hogy a teleki-bai-sonyosi halom vonulat 

 a középső paimoniai-pontusi alemelet legalsó, CIong. ung. caprae-val ji-llemzetf 

 szilit jenek a tartozéka, nem pí'dig. mint Horusitzky vélte, a legfiatalabb pannóniai - 

 pontusi képződmények foszlánya. Ennek a Cong. ung .caprae-s szintnek eredeti, 

 legnagyobb magasságát nyilván a Strázsahegy (229 m) és az Ebédlátó halom 

 (227 m) tetején 1(ívő képződmények őrizték meg. A tarcsi hegyi (150 m) és a felső 

 vasdinnyei-puszta melletti (140 m) hasonló képződmények, épúgy mint a Strázsa - 

 he.ííy alsó, Cong. ung. acpras-kat inagália záró kavicsos homokja, enn(>k az er( deti- 

 leg 220—230 m magas szintnek vetődés folytán mélyebbre jutott részei. 



Kerékteleki község déli végén, az átmenti agyaggödörből- Horusitzkv 

 a Melanopsis Enizi Brus. és Cardiwn sp. fajok héjtöredékeit gyűjtötte. Ezek 

 némikép kiegészítik a báreonyosi Fíildvételljől tőlem begyűjtött fajok sorozatát 

 H ezekkel együtt a középső pannoniai-pont asi alemelet felső szint jei re utalnak. 



' A m. kir. Földt. Int. Évkönyve. XX. köt. 4. füz. 148. s köv. oldalon. 



^ Valószinü'.ce; az előbb említett Földvctel-röl van itt szó, mert hÍH/en BáiNonyii> 

 és T(l(.ki közsé;j; távolsága e.iíymástól alig másfél km, s a Földvétel majdnem középi-ii 

 vati a két kílzséiíef összekötő út mentén. 



