RÖVID KÖZI.EMKNYEK. 277 



Suess Ede-einlékéreni alapítása. 



A bécsi íükltaiii táreulat 1914 május 15-rii kelt halam/atával t-iulék- 

 érmet alapított Suess Ede emlékc/i'tére. Az érem egyik oldala Suess ké})- 

 mását és nevét mutatja, nu'isik oldalán pedig félig ülő hcly/etűs a í()l(lgüml)Ve 

 tekintő férfi vau. Az cudékériuct ezüst kivitelijén nlyau szakeml)eivk kapják, 

 akika földtan terén kiváló munkákat alkottak. A kitüntetésben a választmány 

 ajánlatára bel- és külföldi szakemberek egyaránt részesülbetnek rendszerint 

 kétévenként, de senimiesetre sem többször mint egyszer évenként. Az emlék- 

 érmen a kitüntetettnek nevét és az adományozás évét is föltüntetik. Bronz 

 kivitelben, kizárólag csak Suess képmásával ellátott alakban, az emlékérmet 

 a társulat pénztárosánál vásárolni is leliet. 



D) TÁRSULATI ÜGYEK. 

 A) Szakülések. 



III. s z a k ül és 1918 ni á r c i us 20-án. 



Elnök: dr. Szontagh Tamás m. k. udvari tanácsos. 



1. Idősb LóczY Lajos : A Szent Anna-tó vulkáni krátere 

 címen a Szent Anna -tó, a Csornád- és a Büdöshegy vulkanizmusáról szólt. 

 Eámutat arra, hogy erről a vulkánologiailag rendkívül érdekes és meg- 

 ismerésével a Ha rgitta andezit -vvil kánjaira is nagyfontosságú hegycsoportról 

 felette hézagos és rendszernélküliek a meglévő irodalmi adatok. 



Egy évszázadnál hosszabb idő óta látogatták derék természetvizsgálók, 

 köztük nagynevű geológusok, ú. m. Ami Boué (1833), Grimm J. (1837), 

 Andeée (1853), Orbán Balázs (1869), Herbich T. (1878), Hauer és Stache 

 (1863), KocH Antal (1900) a vidéket. Azonban valamennyi megfigyelő csak- 

 nem ugyanazt az utat követte : Tusnád fürdőtől a Büdösfürdőig (most Bál- 

 ványosfürdő), vagy Kezdi vásárhelytől Tusnádfürdőre a bikszádi utat.i Érthető 

 ebből, hogy a vidék szembeötlő szépségei, a vulkáni kőzetek kőzettani jellege 

 és különbözései megvilágítást nyertek ugyan, azonban a vulkánológiai 

 felépítés, a kitóduló lávatömegek elhelyezkedése a kiszórt horzsolókő, 

 lapilli, a kenyórdurcás lövedékbombák elhelyezkedéséről és korviszonyaikról 

 felvilágosítást hasztalanul keresünk a leírásokban. Előadó hangsúlyozza, 

 hogy a Szent Anna-tó körüli vulkáni hegj^csoport tüzetes vizsgálata sürgős 

 feladatként áll a magyar geológusok előtt. Felsorolja azokat a pontokat, 

 melyekre mindenekelőtt bizonyosságot kell szerezni. A Szent Anna -tó és a 

 Mohos-tó explóziós kráternek látszik, melyből ferdén dél, illetőleg délkelet felé 

 explodált a magasba a kiszórt hamu és lapilli. Bükszád felé, valamint a Büdös 

 felé nagyon alacsonya két kráter pereme és a Bükszádnak leereszkedő lejtőn 



* Nagyon értékes hidroL'rafiai tanulmány a Szent-Anna tóról Gelei JózSBF-től, 

 a Földrajzi Közleményekben jelent meg, a XXXVII. (1909) kötet 177-201. oldalain. 



FőldUni Köi,löuy. XLVIII. köt. 1918. 19 



