TÁRSULATI ÜGYEK. 279 



tavat s a mellette levő Mohos-tetői lápos mélyedést a primitiv vulkánok 

 legszebb példái írynnánt tekinthetjük. 



SzoNTAGH Tamás elnök (hűmének ad kifejezést, hogy az 1913. évi olasz- 

 országi vulkánológiai tanulmány tanúságaiból a magyar geológusok oly szép 

 eredményeket produkáltak, mint amiket a mai estén hallottunk. 



2. TiíKiTZ PÉTER «A kőzetek e 1 b o m 1 á s a és el m á 1 1 á s a» 

 cíuitn a következőket adja elő: 



A kőzetek elváltozása és felbontása a természetben két különböző 

 és egymástói eltérő folyamat hatása alatt történik. Bár a bontást megindító 

 és végrehajtó tényező mindenkor a víz, de ennek a víznek sótartalma, hő- 

 foka, sav és gáztartalma minőség és mennyiség tekintetében nagyon külön- 

 bözik egymástól. Bizonyos közös vonásokkal, kémiai hasonlóságokkal bíró 

 bontó vizek hasonló vagy azonos terményeket hoznak létre. E termények 

 kémiai szerkezet és egyéb fizikai tulajdonságok révén két csoportba foglal- 

 hatók. Egyik csoportba tartoznak a kőzetek elbomlásának terményei, a 

 földes állományú kőzetek; a másik csoportba tartozjiak az el- 

 mállásnak terményei, vagyis a termő t a 1 a j o k, az alt a 1 a j o k 

 féleségei és a szorosabb értelemben vett földek. Az elmondottak igazo- 

 lására szolgál a fő ható tényezőnek, a vízne k a vizsgálata, kémiai szer- 

 kezetének megállapítása az elbontás folyamatainak a legkülönl)özőbb fázi- 

 saiban, továbbá a kőzet fell)ontásából kialakuló földes állományú anya- 

 goknak a tanulmányozása. A természetben körforgást végző víz mindig 

 sós, sokféle sóké ver ékeknek oldata. Az esővíz, a hólé maga is sós, mert a 

 tenger sóinak részei foglaltatnak benne már akkor, amidőn felhőkké tömörül 

 a légkör magas régióiban. Sótartalma útközben csak növekszik azáltal, hogy 

 a levegőből porszemcséket vesz fel s ezeket részben fel is oldja. A föld szi- 

 lárd kérgében mozgó víznek sótartalma még inkább szaporodik, annál jobban, 

 minél mélyebbre kerül a felszín alá. A mélyebb rétegekben a sókon kívül 

 még gázok és savas gőzök is préselődnek a vízbe bele, melyeknek hőraér- 

 séke a mélységgel arányosan emelkedik. A forró savasgőzök és gázok poszt- 

 vulkanikus m üköd és éne k a te rm én yei . A vul kani kus ut óha t áso k 

 forró gőzök és gázok kiömlésében jelentkeznek. A tűzhányó kialvását követő 

 időszakban háromféle jelenségeket észlelünk. Az első időszakban pneumato* 

 lytikus gázexhalációk következnek, közvetlenül a vulkáni működés után; 

 második időszaka te rmáüs folyamat, melynek a hévvizek köszönik létüket, 

 harmadik időszaka hideg gázexhalációk kora melynek hatása a savanyúvizes 

 forrásokban mutatkozik. A kőzetek elbomlását a pneuma- 

 tolitikus folyamatok indítják meg s a két utóbbi időszakon keresztül az el- 

 változási folyamatok folytonosan érvényben maradnak. A kőzetalkotó ás- 

 ványok kémiai tekintetben vagy kovasavas ásványok, vagy kovasavat 

 nem tartalmazó egyéb vegyületek. A kőzet elbomlása szempontjából leg- 

 fontosabbak a kovasavas ásványok. Vannak nehezen bomló alimiinium- 

 szilikátok, a földpátok. Továbbá sósavban oldható kovasavas ásvá- 

 nyok; és végül magnéziaszilikátok. A kovasavas ásványok elbomlásának 

 módjára nézve két nézet van. A vizsgálók egyik csoportja a kőzetek elbom- 



19* 



