TÁRSULATI ÜGYEK. 281 



Felszínes vizsgálat közben is mutatkozik egy feltűnő különbség; ne- 

 vezetesen az elbomlott kőzetből a vas kilúgozódik az alkaliszilikátokkal 

 együtt, ami még benne maradt, az oxidul alakban foglaltatik bent. Az el- 

 málló kőzetben ellenben mindig több vas van, mint az eredeti kőzetben és 

 a vas oxid alakjában kötődik le a mállási terményben. 



A föld felszínét fedő mállási termény a felette uralkodó klímához iga- 

 zodik, annak a jellegéhez idomul ; a kőzetekben lévő elbomlott részek minő- 

 sége mindig a bomló kőzet petrográfiai összetételével van összhangban. 

 A bomlási termény összetételét a klima semmiféle tekintetlien sem tudja 

 befolyásolni. 



A felsorolt tények okadatolttá teszik a kétféle folyamat különválasz- 

 tását, s a bomlásnak és mállásnak valamint termékeinek megfelelő külön 

 nevekkel való megjelölését. 



3. Dr. Vadász Elemér «A magyarországi miocén néhány 

 é r (] (■ ke s U ö v ü 1 e t é r ő 1* szólva , mindenekelőtt bemutat két érdekes 

 Gastrocliaena dw&ia- példányt, melyek Budapest-rákosról, illetve Dévény- 

 újfaluból finom mésziszapos felsőmediterrán rétegekből kerültek ki. Mindkét 

 példány a kagj'ló fúrt üregét kitöltő anyagnak felel meg, tehát ál a la k ú- 

 s á go t képvisel, de a lágy anyagú szifó alakját is visszatükrözteti. Az egyik 

 példányon a kettéosztott szifó észlelhető, míg a má»ikon ezenkívül még az 

 erős gyűrűs izmok alakja is jól látszik. 



Bemutatja továbbá az 'ílcyonariák csoportjába tartozó Graphularia- 

 nem képviselőit, melyek felsőmediterrán homokos fácieüből Szobról, Mátra- 

 verebélyről és Kishajmágról kerültek elő. Az eddigi kisebb-nagyobb töredékek 

 legalább három formára utalnak, melyeket az eddig ismert alakokkal 

 részben eltérő kerfsztmetszetűk, részben töredékes voltuk miatt fajilag 

 nem azonosíthat. 



Végül ismerteti a kacslábú rákok közé tartozó Pyrgoma viuUicostatum 

 hazai előfordulási viszonyait, különösen hangsúlyozva azt az életmódbeli 

 függő viszonyt, (epizoa), melyben ezek valamennyi hazai eddig ismert elő- 

 fordulási helyen a heliattraea-féJe koralokkal állandóan észlelhetők. A pyr- 

 gomák eddig a magyar miocénből ismeretlenek voltak, előadó meglehetősen 

 sok példányban gyűjtötte az említett fajt a hunyadmegyei Eibicén, a nógrád- 

 megyei Mátra ve re bél yen <'"« a sopronmegyei Eákogon mindenütt a lajta- 

 mész kő fáciesből. 



ÍV. szakülés 1918 ápriliá 10-én. 



Elnök: Dr. Schataezik Fekekc műegyetemi tanár, tiszteletbeli tag. 



1. Idősb LóczY Lajos dr. : «Á 1 1 a 1 á n o s m e g j e g y z és e k a m. 

 k. Földtani Intézet 1917. évi szerbiai tanulmányai- 

 hoz» címen bemutatja a szerkesztés alatt levő nyugatszerbiai 1:200.000 

 mértékű átnézetes földtani térkép 9 lapját. 



Délmagyaroi-szág Zimony— Panc^ova vidékétől Montenegró-, Növi- 



