282 TÁKSULATI ÜGYEK. 



pazar- és a Rigóniczőig terjed az ezeken ábrázolt terület, nyugat -keleti irány- 

 ban pedig a Drina mellékétől a Morava völgyéig. 



Előadó rámutat, hogy ezen a területen a keletboszniai, sőt szávajobb- 

 p-irti horvátor'szági hegyvidékek képződményei délkeleti csapással uralkod- 

 nak. A Morava mentén ellenben a Rhodope tömeg ősibb kristályos 

 palái ritkulnak északészaknyugat felé Arangyelovácig. 



Nyugati Szerbiában paleozós palák (fillites agyagpala, fedőpala, gra- 

 fitus pala, szericites kvarcbreccsiák, kvarcitos, homokkövek) chaotikus szekun- 

 dér ráncolással, azonban egészben véve szelid boltozatokban települve adják 

 a legősibb képződményt.. Ennek déli ága Uzice és Kosjerici között 40 km, 

 északi kesken3'"eb vonulata pedig Korupany és a Cer, planina között 26 km 

 szélességű a csapásirányára keresztben mérve. Délről a Zlatibor hegység 

 széles szerpentin-diabász-gabbro vonulata kiséri a paleozoikumot; ilyen 

 ofitos vonulat választja el a Bukovina gerincen Kosjerici és Valjevo között 

 is a paleozós palákat és a belőlük folytonosságban kifejlődő parmi veres- 

 homokkő, werfeni rétegek és guttensteini mészkövön át emelkedő felső triász- 

 kori nagy kiterjedésű és tetemes vastagsággal szintes telepedésű krasztos 

 mészkő-fenusikot. 



Még nincs egészen megvilágított helyzete a jurakori (?) tuffit réte- 

 geknek. A felsőkréta transzgredáló rétegei azonban a szerpántintömegekhez 

 vannak többnyire hozzákötve. A Drinán végig tutajozva és a Vardiste 

 Uzicé Derventa vidékén tett kirándulások felette tanulságosak voltak. 



A nagy kiterjedésű fátlan tönkfelületek, ezeken a harmadkori több 

 helyen lignites medencék, a paleozós palák között szirtszerű vonulatokban 

 fellépő fehér mészkövek és a sötét bitumenes bellerofonos mészkövek fölöt- 

 tébb tanulságosak és mert elég bőséges fossziliák keraltek elő belőlük, 

 nagyon eredményessé tették nyugatszerbiai utazásainkat. A liányák vizs- 

 gálata is ])ő tapasztalatokat nyújtott. 



Én TiMKO Imre és fiam ifj. Lóczy Lajos időközi tái-saságában jártam 

 be Nyugat-Szerbiát; aMorava-mellék részek megismertetését dr. Szontagh 

 Tamás, dr. Jekelius Erik, Timko Imre és Zsigmondy Árpád buzgalmának 

 köszönjük. Délen Montenegró, Pievje és Novipazar körül dr. KoR^ros 

 Tivadar és dr. Vadász M. Elemér dolgoztak. 



A báró NopcsA FERENC-től adíott szellemes csoportosítás szerint a 

 Partvidék, a Cukali területe, az észak albániai tábla a Merdita és a Durmitor, 

 mint morfolgiai egységek figyelmet érdemelnek. Tektonikájukban azonban 

 az előadó nem igen tudja elképzelni azt a nagyobb mértékű, távolról jött 

 takaró rátolódást, amelyet Nopcsa báró tartalmas tanulmányaiban kifejtett. 

 Inkább csak a kisebb mértékű vízszintes, pikkelyes egymásba tolódott- 

 ság látszik itt uralkodni. A tenger mellékén és a pannóniai medence szólein 

 azonban fiatalkorú miocén-pliocén ráncolatokat, a nagyszélességű belső 

 vonulatokl)an kréta, sőt triász előtti gyűrődést, helyi áttolódott triásztáb- 

 lákkal, lehet találni. 



2. Kormos Tivadar dr: Kelet-Montenegro és a novibazári Szandzsák 

 geológiai viszonyairól vetített képekkel tart előadást. 



