SZAKOSZTÁLYI ÜOYEK. 347 



tanári szobájában folyt le az értekezlet, mely a szakosztály üíryieiidjére a tervezetet, 

 kidolgozta. Ennek a tervezetnek megszerkesztésében Papp Károly dr.-nak kiváló 

 érdeme van, úgy hogyaz értekezlet jóformán teljesen kész munkálat ala pján tárgyalhatott. 



Ezt az ügyrendet az anyatársulatnak 1917. évi május 9-én tartott választmányi 

 és 1917. évi június 6-án összehívott rendkívüli közgyűlése egyhangúlag elfogadta s ez 

 ügyrend alapján a hidrológiai szakosztály 1917 június 16-án megtartotta első választó 

 ülését. 



Ezen az ülésen Szontaqh Tamás, az anyaegyes ület elnöke elnökölt, s Papp Károly 

 <lr. titkár vezette a jegyzökönyvet s 44 tag vett részt. Ez az ülés megválasztotta KoVÁCS 

 S. ALADÁRt elnökké, társelnökké Schafarzik FERENCet és Kövesligethy Radóí, tit- 

 kárrá BoQDÁJíFY ÖDÖxt, választmányi tagokká Eötvös Lóránd bárót. Farkas KÁLMÁKt, 

 Kaas Albert bárót. Lengyel Zoltán dr.-t, id. Lóczy Lajos dr.-t, Marenzi Ferenc 

 KÁROLY grófot, Oelhoffer HENRiKet, Prinz Gyula dr.-t, Réthly Antal dr.-t, Treitz 



PÉTEB-t, WeSZELSZKY GyüLA dr.-t és ZlELINSZKY SziLÁBD dr.-t. 



Ezután a szakosztály újonnan megválasztott vezetősége július első napjaiban 

 értekezletet tartott, melyen megállapította a szakosztály további munkarendjét, s meg- 

 bízta a titkárt, hogy a szakosztály munkakörét ismertető értekezést írjon, melyet tag- 

 gyüjtés céljából az érdeklődőknek szét küldenének. 



Ezt az ismertetést a titkár elkészítette, s az 1917. évoktóber 31-én tartott választ- 

 mányi ülés ez ismertetést elfogadta és elhatározta a kinyomatását. 



Ugyanezen az ülésen jelentette be Szontagh Tamás, hogy a m. kir. belügyminiszter 

 a főváros polgármesteréhez intézett leiratában a szakosztály megala kulását jóváhagyta, 

 s ugyanez az ülés állapította meg, hogy a szakosztály' megala kulásában összesen 79 tag 

 vett részt, közülük 5 alapító tag. 



Ez első választmányi ülésen kívül a szakosztály még két választmányi ülést tar- 

 tott, nevezetesen november 28-án és december 19-én, melyeken folyó ügyeket intéztek 

 el; továbbá elhatározták, hogy egyelőre a szakosztály külön folyóiratot nem alapít, s 

 tan ulmányait a Földtani Közlöny ben Hidrológiai Közlemények 

 fejcím alatt teszi közzé; ezenkívül e választmányi üléseken tagfelvételek is történtek, 

 úgy hogy az 1917. év végén a szakosztály összes tagjainak száma 82-re emelkedett, 

 közöttük 6 alapító tag, nevezetesen ; 1. Marenzi Ferenc Károly gr., 2. Roller Benő, 

 3. ScHRÉTER Zoltán dr., 4. Szontagh Tamás dr., ,5. Papp Károly dr. és 6. Zielenszky 

 Szilárd dr. 



A választmányi üléseken kívül a szakosztály két fölolvasó ülést tartott. Az el>ö 

 felolvasás 1917 november 28-án volt, midőn Schafarzik Ferenc <(A budapesti Duna- 

 szakasz paleohidrografiának vázlat»-át ismertette. Előadta, hogy a Duna őskora tulaj- 

 donkópen a levantei geológiai időszak elején kezdődik, midőn a visegrádi szorulatból 

 kiszabadulva az Alföldet elborító le vantei tengerbe szakadt, s hatalmas kavics-homok 

 rakományból építette föl deltáját, melyet számos ágával behálózott. Később a pleisz- 

 tocén-korszak első felében még fölhalmozó munkát végzett a deltán, de már a második 

 felében elmosó hatása volt. 



Az óholocénben egyre jobban beágyazódik és magához vonja a bal parti pataKokat 

 Az újholocénben pedig a Duna teljesen lekerül a térszín legmélyebb vonalába, oda, ahol 

 ma is folyik. A nagy számmal egybegyíilt hallgatóság az érdekes és a Dunát új vilá- 

 gításban bemutató értekezést tetszéssel fogadta és a megindítandó Hidrológiai Közle- 

 ményekben kinyomatni határozta. 



Má^sodik felolvasó ülésünk 1917 december 19-én volt, melyen WesZELSZKY Gytjla 

 a források hőmérsékletének méréséről értekezett. Előadta, hogy a mérések régt n nem 

 történtek kellő gonddal, s hogy nagyon jó eredményt lehet elérni oly hőmérővel, mely 

 vízzel telt edénybe van fojtva, úgy hogy midőn a műszert a forrásvízből kivesszük, a 



