FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XLVIII. KÖTET. 1918 OKTÓBER-DECEMBElí, KM2. FÜZET. 



A) ÉRTEKEZÉSEK. 



- MAGYARORSZÁG MORFOLÓGIAI EGYSÉGE. 



Irta Treitz Péter magyar főgeológus,^ 

 — A IV. táblával. — 



I. Bevezető. 



Magyarország népességének etnográfiai viszonyait vizsgálva, sokan 

 arra a téves eredményre jutottak, mintha itt egy különleges alakulásról 

 volna szó, mely más országokban nem fordul elő. A valóságban azonban 

 nem így van, mert a legtöbb ország, melynek népessége ma egységesnek 

 látszik, tulajdonképpen sokféle, sokszor nagyon is különböző néptörzsek 

 keveredéséből alakult. Sőt úgy látszik, mintha az országok népessége, 

 nem annyira etnográfiai egységekbe tömörülne, hanem inkább a lakó- 

 hely földtani alakulata, földrajzi egysége volna az a tényező, amely egy- 

 egy ország keletkezését létrehozná, annak határait kijelölné, s e termesze 

 tes határokon belül élő népeket egységes politikai szervezkedésre kény- 

 Bzerítené. 



Európa egyes országait ilyen szempontokból vizsgálva azt látjuk, 

 hogy alig van egy is közöttük,, amelynek népe egy ugyanazon törzsből 

 fakadt volna. AngHa, Franciaország Spanyolország, Svájc, Skandináv 

 félsziget, Oroszország, sőt maga Németország is mind olyan országok, 

 melyeknek lakossága sokféle olyan néptörzsekből tevődik össze,, ame- 

 lyeknek testi és lelki tulajdonságaik nagyon különböznek egymástól. Az 

 egyes országoknak különböző eredetű népessége az együttélés alatt vagy 

 megtartották nyelvüket és ősi szokásaikat mint pl. Svájcban és Magyar- 

 országban, vagy pedig az urplkodó nemzet a gyengébbre ráoktrojálta 

 nyelvét, úgy hogy ma már csak a nemzeti fajjelleg és a népszokások bizo- 

 nyítják az egybeolvadt nemzetek különféle eredetét ; mint pld. Angliá- 

 ban, Franciaországban, Németországban stb. 



^ Előadta a Magyarhoni Földtani Társulat 1918 december 4-én tartott 

 szakülésén. A bányászatról szóló VII. fejezetet Papp KAboly egyetemi tanár 

 állította össze. 



Föltani Közlöny. XLVIII. köt. 1918. 24: 



