358 TREITZ PETEK 



A magyarság nagy szabadságszpretetének világos bizonyítéka az a 

 tény, hogy az ország határain belül élő idegenajkú polgároknak érintet- 

 lenül maradt meg nyelve, szokása s minden sajátos tulajdonsága. A magyar 

 állam berendezését iparkodott mindig az egyes népek faji sajátságaihoz 

 hozzáidomítani. Hogy a közigazgatás végrehajtó közegei nem állottak 

 mindig feladatuk magaslatán, az nem az állami berendezés hiányosságán 

 múlott, hanem annak a szerencsétlen alattomos politikának volt az ered- 

 ménye, melyet az ausztriai császári ház erőszakkal, vesztegetéssel, sőt sok- 

 szor az igazság tudatos elferdítésével meghonosított hazánkban. A négy- 

 száz éves uralom alatt elromlott és az emberi igazságtól elszokott közigaz- 

 gatás azonban nemcsak az idegenajkú honpolgárokat nyomta, hanem 

 sokkal károsabb hatása volt a szinmagyar vidék lakosainak közfelfogá- 

 sára és közerkölcsére. Ezekért a hibákért nem tehető csupán a magyarság 

 felelőssé, aki csak végrehajtó közege volt a Habsburg-ház intencióinak, 

 mint inkább maga az osztrák uralom, melynek minden eszköz, minden 

 módszer jó volt, hacsak uralmának megerősítését szolgálta. Bár ez az 

 uralom fennmaradása alapfeltételének tudta a nemzetiségek viszály- 

 kodását, s ezt ápolta és mesterségesen szíiotta is minden alkalommal, 

 a különböző nemzetek hazánkban mégis 1000 évet töltöttek el békés együtt- 

 élésben. Ami lázadás volt ez idő alatt, annak nem nemzetiségi kérdések 

 voltak indító okai, hanem társadalmi kérdések. Ilyen volt a Dózsa-paraszt- 

 lázadáá, Eákóczy függetlenségi h^rca, a szabadságharc stb. Sőt e harcok- 

 ban az idegenajkú honpolgárok mindig a magyarság oldalán l^üzdöttek. 



E csodálatos jelenségnek magyarázatát a néplélek megnyilatkozá- 

 sában., a szülőföldhöz való ragaszkodásban, a hazaszeretetben találjuk. 

 Az országnak földtani tekintetben való egységes volta és körülzárt ala- 

 kulása ébreszti a természetes országhatáron belől élő minden honpolgárban 

 az összetartozóság érzetét. Legékesebb bizonyííéka a néplélek ilyen irányú 

 megnyilatkozásának az a t^ny, hogy a felvidéki ruthének és a tótok nagy 

 része ma is még az együttmaradás mellett van, dacára annak, hogy a há- 

 ború öt éve alatt közéjük helyezett cseh ezredek katonái és tisztjei az 

 osztrák hadügyminisztérium titkos támogatásával űzték 50 hónapon 

 keresztül az elválás és Csehországgal való egyesülés mellett való propa- 

 gandát, s bár minden eszközt megkísérlettek céljaik elérésére, munkájuk 

 mégsem járt teljes sikerrel. 



Magyarország politikai határa, végig az egész vonalon, a magyar me- 

 dence a morfológiai kialakulásának sajátságaihoz alkalmazkodik. Az északi 

 és keleti határ nemcsak politikai határ, hanem egyszersmind választó- 

 vonal klimatipusok és növényi formációk között, tehát éles növénygeo- 

 grafiai határ is. Különösen szembetűnő az élessége a növénygeografiai 

 határnak Zemplén, Ung, Bereg és Mármaros megyék szélén, de tapasz- 

 talható ez a tény az egész nyugati, északi és keleti határ mentén. A magyar 



