MAGYARORSZÁG MORFOLÓGIAI EGYSEGE. 365 



jolyik, a Visegrádi szorosból kilépve, esése megcsökken, Paksig 7*1 cm/km 

 innen a Drávatorokig 5'7 cm/km, ezután 4*4 cm/km lesz egész a Moldovai 

 szorosig. 



Árvízvédelem. A két fó folyóvíz esésének összehasonlítása 

 bój világosiin kitűnik, hogy árvízvédelmi szempontból rendkívül fontos 

 az egységes hírszolgálat. A csapadékmérés, a hóolvadás megindulása, a 

 fő- és mellékfolyók árhullámainak haladása, mindolyan megfigyelések, 

 melyeknek egységes végrehajtásától függ az árvízvédelem sikere. A Duna 

 ár\dze felszorítja a Tisza vizét, a Tisza áradását pedig a Bodrog, Körös 

 és főként a sebesfolyású Maros szabályozza, illetve erősen növeli. Az 

 árvédelem sikerének egyik főkövetelménye az, hogy az árhullámok össze- 

 találkozásáról s ebből eredő árvíz magasságáról és idejéről a fenyege- 

 tett vidék védekező személyzete idejekorán értesüljön s a bajt felké- 

 szülve várja. De ez természetesen csak úgy lehetséges, ha az egész 

 vízügy egy államhatóság kezelésében van. Ha a felvidék cseh állam 

 igazgatása, a Körös és a Maros vízterülete pedig román állam fennható- 

 sága alá kerül, akkor ez az elrendezés az árvízvédelmet katasztrofális 

 helyzetbe sodorja. 



A Tiszának ártere aránylag nagyobb, mint Európának bármely 

 folyójáé, az árvíz pusztítása ellen 4000 km hosszú töltéshálózat védi meg 

 azt az 2.244,000 ha-nyi területet, mely az árterére esik. E számokból képet 

 alkothatunk magunknak azzal az évi'ől-évre fenyegető s sokszor ismétlődő 

 szerencsétlenségről, melyet az árvízvédelem sikertelensége okozhat s mely- 

 nek számos emberélet esik áldozatul s kiszámít hatlan anyagi kár jár nyo- 

 mában. Ha a Tisza mellékfolyóinak vízgyűjtő terü- 

 letei idegen államok fennhatósága alá kerülnek, 

 akkor ez a tiszamenti alföldi népesség élet- és va- 

 gyonbiztonságát megszüntetheti. 



IV. A vízierők kihasználása. 



Olyan államban, mint Magyarország, amelynek szénkészlete csak 

 néhány évtizedre nyújt reményt a gyáripar fűtőanyagára, s amelynek 

 valódi kőszénkészlete számba nem jöhet, életkérdés a vízierők kihaszná- 

 lása. Miként EoLLER Benő : «Az energiák gazdaságos kihasználása* 

 című tanulmányában mondja «mi nem válogathatunk a vizierők ki- 

 használása során a rentábilis és kevésbé rentábilis vízierők között, nekünk 

 a vizeinkben rejlő energiát egységesen és tökéletesen ki kell használni)). 



VicziÁN Ede {(Magyarország Vizierői» ez. munkájában a vízben rejlő 

 természetes hajtóerőt gyakorlatiasan úgy fejezi ki, hogy megmondju, 

 hány lóerőt képas kifejteni valamely folyónak egy kilométeres szakaszán 

 a víz energiája. Szerinte hazánknak 7850 olyan folyókilométer szakasza 



