MAGYARORSZÁG MORFOLÓGIAI EGYSEGE. 867 



erős 3 turbinát, aiiKly a leégett cellulózé gyárat villanyerővel ellátta, s 

 részben Torda várost világította, ha följebb a topánfalvi bőrgj^ár gyönyörű 

 turbina -telepét látjuk, mely néhány év alatt e piszkos községet csinos 

 kis várossá alakította, szívünk elszorul annak a láttára, hogy az Aranyos és 

 egyéb erdélyi folyók mivé alakíthatták volna át csekély befektetéssel 

 hazánk hegyvidékeit. 



A Magyar medencébe ömlő vizek tömege igen nagy ingadozásoknak 

 van alávetve, mely változások tisztán a Magyar medence felett uralkodó 

 szélsőséges klima hatásának eredménye. A nagymértékű ingadozásnak 

 rilágos képét nyújtják azon mérési erdemények, melyek a Tisza víz- 

 tömegének változásait tárták fel Szegednél a Maros torkolata alatt. 1904. 

 évben l^Y^ milliárd m^ vizet vezetett, 1912. évben 37^ milliárd köbméterre 

 szökött fel a vízhozam ; de még ez is mélyen alatta maradt annak a 

 víztömegnek, amely 1879. évben folyott le a Tisza medrében. Ez évben 

 ugyanis 53^ milliárd köbméter volt a lefutó víz tömege. Általában 1 láYa 

 arányú az egyes évek víztömegeinek ingadozása. 



Ez a nagy bizonytalanság, mely az egyes évek víztömegei között van, 

 akadályul szolgál annak, hogy folyóink vizeit minden további berendezés 

 nélkül használhassuk fel műszaki célokra ; nevezetesen erőkifejtésre, 

 a mellékfolyóknak vízellátására oly célból, hogy azoknak kisvizű szakaszai 

 is használhatók legyenek hajózási célokra s végül az Alföld aszályos klima 

 uralma alatt lévő mezőgazdasági üzemeknek öntöző vízzel való ellátására. 

 Mindezek a műszaki berendezések állandó vízszolgáltatást igényelnek, 

 s ennélfogva csak úgy létesíthetők, ha a folyók víztömegeinek természetes 

 ingadozásával járó bizonytalanság kizáratnék. 



A csapadékvizek tarozása céljából a folyóvizek felső szakaszán a 

 hegységben egyes völgyek alsó nyílásán nagy gátakat építenek s ennek 

 segítségével a tavaszi árvizek egy részét felfogják s lefolyásukat az egész 

 évre arányosan elosztják. Ilyen berendezéssel lehetővé válik a vizierő gyár- 

 ipari félhasználása, a csekélyvizű folyókban a hajózásra szükséges víz biz- 

 tosítása s végül az alföldi mezőgazdaságnak öntözővízzel való ellátása. 



Egy pillantást vetve a VicziÁN-féle térképre, rögtön tisztában vagyunk 

 azzal, hogy mit jelent a megszűkített Magyarország számára a hegyvidék 

 lekapcsolása. Az északi és keleti hegyvidék elfoglalásával nemcsak a szén- 

 ás vasbányákat veszik a foglalók birtokukba, hanem megfosztják a meg- 

 maradt Magyarország népet attól a lehetőségtől, hogy a szén helyett más 

 erőről gondoskodhassék, villanyosság fejlesztésével a szénbiányon segít- 

 hessen. Hiszen valószínű, hogy az északi felvidéken a cseh nagytőke, a 

 keleti hegj'Ségekben pedig a francia nagytőke megépíti a völgy zárógátakat 

 s Magyarországnak jó pénzért fog vizet szolgáltatni. Minthogy azonban 

 e szolgáltatás árát teljesen körülzárt helyzetünkben semmiféle konkur- 

 renciával sem szabályozhatjuk, a vízszolgáltatás egészen monopohum- 



