368 TREITZ PKTKR 



jellegű lesz, az eredményt mindenki előre kiszámíthatja, vagyis a meg- 

 szűkített Magyarország lakói a külföldi nagy- 

 tőkének örökös adózó jobbágj^iivá válnak. 



Y. A pannóniai medence klimája. 



Magyarország éghajlata három nagy klimavidék érintkező helyén 

 lévén, mind a háromnak befolyása alatt áll. A Magyar medence észak- 

 nyugoti oldalán az Atlanti-óceáni klimavidék, a déli részeken Földközi- 

 tengeri klimavidék, a keleti részeken pedig az ázsiai klima érezteti hatását. 

 A három klima befolyásának határa a hegységben és a dombvidéken még 

 megjelölhető, azonban az Alföldön elmosódott s az egyes években erőseb- 

 ben uralomra jutó klima javára eltolódik. 



A hőmérséklet évi középértéke (a tengerszín magasságára vonatkoz- 

 tatva) délről észak felé 1 2° -ról 8° C-ra csökken. A csökkenés nem egyenletes, 

 hanem az orográfiai szerkezet szerint módosul. Télen az ázsiai éghajlat 

 hatása alatt az izotermák keletről nyugat felé tolódnak el, nyáron és ősszel 

 a Földközi-tengeri éghajlat hatása érvényesül, az izotermák akkor kelet- 

 nyugoti iránynak. Július folyamán mélyen beöblösödnek az Alföldre, ősz 

 felé azonban az öblösödés mindinkább kisimul. Az évi ingadozás rendkívül 

 nagy, átlagosan 51° (abszolút ingadozás 65° —66°). A napi ingadozás 

 12° -13=* C-t tesz Id. 



A c s a p a d é k. A három éghajlat befolyását legjobban kimutatja a 

 csapadék eloszlása. A Földközitengeri klimavidék hatása az októberi cső- 

 maximum nagyságában jut kifejezésre, míg az ázsai éghajlat hatása a nyári 

 esőmaximumban nyilvánul. Az őszi esőmaximum nyugatról kelet felé csök- 

 ken s az erdélyi medencében már hiányzik. A csapadékeloszlás határozza 

 meg valamely vidéknek növényökologiai klimáját, ez a meteorológiai ténj'ező 

 juttatja legjobban kifejezésre a mezőségi és erdőségi növényformáció klimája 

 közötti különbségeket. A mezőségi klímának főjellemvonása a nedves tavasz 

 és nyár, száraz ősz és tél. Minden más eloszlás az erdő vegetációnak kedvez. 

 Hazánk területén hulló csapadék évi mennyisége 480 —1200 mm között in- 

 gadozik. Ausztriában olyan területek is vannak, ahol 400 mm az évi csapa- 

 dék mennyisége (Gneixendorf bei Krems 1908—1913. időközben az évi csa- 

 padék mennyisége 332 mm volt) s ezek a vidékek növényökologiai tekintet- 

 ben mégis nedvesebbek, mint az Alföld 500 mm csapa dékú része, mert az a 

 kevesebb csapadék az egész év tartamára arányosabban van elosztva s belőle 

 az őszi idényre is jut arányos mennyiség. A német alföld egyes helyein szintén 

 kevesebb a csapadék, mint az Alföldön (490 mm átlag), s ez a terület klima - 

 tikai tekintetben mégis sokkal nedvesebb, mint a mi 500 -600 mm-es alföldi 

 vidékeink, mert a csapadék arányosan oszlik el az egész évre, míg az Alföldön 

 a tavasz és nyárelő nagyon nedves s az ősz és nyárutó aránytalanul száraz. 



