MAGYARORSZÁG MORFOLÓGIAI EGYSEGE. 369 



Valamely vidék kii nm jellegét a no vény geo gráfiai térkép tünteti fel 

 legjobban. A növények között az erdei fák, illetve az erdői ípusok elterje- 

 désének határa juttatja a legélesebben az egyes klimatípusok elterjedését 

 érvényre, minthogy az erdőtípusok tenyészeti feltételei, klima és talaj 

 iránt támasztott igényei mf glthetős pontossággal ismeretesek. Ezek alapján 

 a Magyar Medence klimatípusainak az elhelyezkedését erdőtípusok elterje- 

 dése alapján tudom legjobban feltüntetni. A kgnedvesebb klimát igényli 

 a fenyőerdő. A fenyőerdőnek elterjedési határa fogja tehát hazánkban 

 a klimatológiai szempontból legnedvesebb részeket kijelölni. A második 

 fokon következik utána a bükk, mely már sokkal kevesebb klimatológiai 

 nedvességgel is megelégszik. A harmadik fokozat a kevert lomberdő zónája, 

 mely erdőtípus már száraz kiin:ájú helyeken is megél, ott, ahol az altalajvíz 

 magasan van. Ilyenforma éghajlatú vidéken a magasabb dombok és fen- 

 síkokon erdő már nem tud kifejlődni, ilyen helyen csak füvek és virágos 

 növények élnek, a fák a völgyekbe szorulnak le, ez az igazi mezőség növény- 

 zetének eloszlása, típusát az erdélyi medencében találjuk fel. 



Mellékelt térképen öt főklimavidéket jelöltem ki. A IV-ik, a nagy 

 alföldi típus, még több részre oszhk a nyári és őszi esőmaximum elterjedése 

 alapján. Nevezetesen a 700 mn>es csapadékvonalon belül eső rész az októ- 

 beri esőmaximuma révén az erdőklimába tartozik, de az őszi esőt megelőző 

 nagy szárazság már a bükk vegetációját meggátolja, s csak a lombos erdő 

 kifejlődésének kedvez. A Y-ik klimavidék az erdélyi mezőséget jelzi. 



A IV. táblabeli térkép nagy vonásokban jelzi a Magyar medencében 

 az őstermelés ágazatainak eloszlását, továbbá a mezőgazdasági üzemek 

 típusainak eloszlását az Alföldön, valamint a hegyvidéken, továbbá meg 

 arra is szolgál, hogy bizonyos, a klima iránt meghatározott követelménye- 

 ket támasztó ipartelepek alapítására megfelelő vidékeket feltüntesse. 



Klima és a fonó- és szövőipar. Köztudomású dolog, hogy a 

 fonó- és szövőipartelepek üzemfeltételei között fontos szerepe van a klima- 

 tikai nedvességnek, vagyis versenyképes ipartelepeket csak oly vidéken lehet 

 alapítani, amelyeknek a klímája az év egész folyamán nedves. A levegő 

 páratartalmának még a száraz nyári és őszi idény alatt sem szabad egy 

 meghatározott maximum alá szállani, különben a fonáshoz használt nyers- 

 anyag kemény és rideg s finom szálat nem lehet belőle fonni. Dr. Sávoly 

 Ferenc vizsgálatai szerint hazánkban csak a felvidéknek és a keleti ország- 

 résznek hegyektől övezett völgyeinek van olyan klímája, mely fonó- és 

 szövő-ipartelepek alapítására alkalmas. Nem véletlen műve tehát az, hogy 

 a meglévő ipartelepeink mind ide a hegyek közé húzódott fel. 



Abban az esetben, ha a hegyes országrészt a Magyar medencétől 

 elvágják s valamely külföldi államhoz csatolják, ezzel egyszersminden- 

 korra megakadályozzák a magyar fonó- és szövőipar kifejlődését. A meg- 

 maradó Magyarország népeit az ország feldarabolásával örökös adófizetésre 



