MAGYARORSZÁG MORFOLÓGIAI EGYSEGE. 371 



A hegyeknek fennsíkjain, a hegyek és dombok enyhe hajlású k^jtőin 

 tehát az az anyag szolgáltatta a mai termőtalaj anyakőzetét, melyet a szél 

 a fentemlített árterületekről felkavart s a hegy- és dombvidékre rászórt. 

 A hegyeknek és domboknak eredeti kőzete csak ott keveredik a termő- 

 talajhoz, ahol ezt az eredeti takarót az esővizek lemosták, úgy hogy az 

 eredeti kőzet került a napfényre. 



Az alföldeken kétféle származású a talaj anyakőzete. Főrészében 

 szintén hulló por szolgáltatta a szántók és rétek talaját, csak a folyók 

 menti mély völgyekben találunk olyan területeket, ahol a folyók árvizéből 

 leülepedett iszap adta a termőtalaj anyakőzetét. A kétféle eredetű nyers 

 kőzetből alakította ki a növényi élet a talajtípusokat: barna erdei talajt, 

 a mezőségi talajok válfajait s végül a székes talajt. 



A klimatérkép világos képét adja az őstermelés formáinak, kivehető 

 belőle az országnak az a része, melyen az erdőmívelés még haszonnal jár, 

 nevezetesen az a rész, amelyen a talaj mezőgazdasági mívelés alatt oly 

 csekély jövedelmet hajt, hogy az ott virágzó erdőkultura jövedelem tekin- 

 tetében sikeresen versenyezhet a mezőgazdasági üzemmel. Elsősorban a 

 fenyőerdő zónája, azután a vele határos bükkerdő zónája jön ebből a szem- 

 pontból tekintetbe. A dunántúli bükkerdő zónája már nem eshet ilyen 

 számítás alá, mert ott a mezőgazdasági üzemek jövedelmezősége még a 

 hegyes vidéken is messze túlhaladja az erdőgazdaságokét. Maradna tehát 

 valódi erdőtalajnak az az országrész, amelyet a csehek és románok akarnak 

 elfoglalni. E területen lévő összes kincstári erdőbirtokoknak 1.646,033 ha 

 kiterjedése s 1911. évi becslés szerint 215.081,000 K értékű. Mai értéke 

 természetesen megközelíti az egy milhárd koronát. De még sokkal nagyobb 

 erdőterület van a községek és magánosok kezén. 



Mindezen nemzeti kincsnek birtokáért versen- 

 genek a hódító szomszédok, e számok is világosan 

 bizonyítják azt, hogy hódító hadjáratukban a nem- 

 zetiségi kérdés csak cégérül, igazi szándékuk el- 

 födésére szolgál. 



I. Északon. Árva, Bars, Hont, Liptó, Nógrád, Xyitra, Pozsony, 

 Trencsén, Túróc. Zólyom, Abauj-Torna, Borsod, Gömör, Sáros, Szepes, 

 Ung és Zemplén megyék területén 2.767,000 hektár erdő van, ebből 331,815 

 hektár kincstári birtok. 



II. Erdélyben 2.807,000 hektár erdőségből 537,897 hektár kincstári 

 birtok. 



III. Krassószörényben, Temesbeo 727,000 hektár erdőből 263,471 

 hektár kincstári erdő. Összesen 6.291,000 hektár erdőbirtok (1.132,183 

 hektár kincstári erdővel) az, amelyet a cseh-tót, oláh és szerb impérium 

 hazánktól elrabolni óhajt. 



A klima jellege nemcsak az erdő- és mezőgazdaság mívelésére alkal- 



