'az 1N<)\K( DKl.l l.'Kl,KNKK l''(>l,l)IAM \ \>/.i)S\.\\. 'ÓHS 



mészkövek s az alsó liászt képviselő 10. «gfres<eni» homokkövek, 11, «yrestenvi> világos- 

 s/ürke mészkövek jelenlétét. A belőlük felépített hegységen hatalmas triászkorú 

 takarót is kimutattam, amelynek rétegsorában a középső triászba tartozó 12. awet- 

 ierling»-ixíéBzköwek és «c/^ocs»-dolomitok, felső triász 13. dunzv) homokkövek s 

 ndachsteim típusú mészkövek szerepelnek. Majd a fiatalabb képződmények sorából 

 15. az eocén homokkövek, agyagok, 16. alsó mediterrán homokkövek, 17. felső 

 mediterrán abráziós breccsiák, 18. pliocén agyag, homok mellett, 19. édesvízi 

 mészkövek jelenlétét állapítottam meg a pleisztocén lösz, terraszkavics, a holocénbe 

 is átnyúló mésztufa s a legújabb időket jelentő ártéri üledékek mellett. A továbbiak- 

 ban a fenti képződményeket igyekszem lehető röviden jellemezni, hogy aztán a 

 belőlük felépült hegység szerkezeti viszonyairól is megemlékezhessek. 



Területem legidősebb képződményei a központi mag kristályos paláid 

 A kristályos palák kőzettani kifejlődése meglehetősen változatos, gneiszok, 

 csillámpalák, amfibolos metamorf kőzetek mellett f i 1 1 i t e- 

 ket, porfiroidokat is láttam köztük, mindezeknek még hátralevő részletes 

 kőzettani feldolgozása sok érdekes adattal fog szolgálni a kristályos mag felépíté- 

 sére vonatkozólag. A bejárt részeken legnagyobb területet borítanak a gneisz- 

 íéle kristályos palák, ezekből van felépítve a főgerinctől K-re levŐ nagy kristályos 

 palaterület (itt mindössze az amfibolos metamorf -kőzeteknek nagyobb 

 foltját lehet különválasztani a Panskajavorina-csúcs D-i oldalán), ugyan- 

 csak gneiszok vannak a moraváni völgyekben levő kisebb foltokban is. 

 A csillámpala, filli t-féle kőzetek a bejárt terület É-i részén, a temet- 

 vényi völgy táján jutnak túlsúlyra s főleg ezen a részen vannak a porfiroid- 

 f éle kőzetek is, bár a nagy g n e i s z-területen is találtam metamorfizált mély- 

 ségi, gabbró- féle kőzeteket, 



A kristályos palákkal legszorosabb összefüggésben van a kristályos mag 

 felépítésében szereplő másik kőzetfaj, a gránit sa hozzátartozó a p 1 i t o s- 

 pegmatitos telérraj. Gránitterületet hármat jelölhettem ki, a legnagyobb 

 gránitterület a hegység K-i oldalán van, a kulhányi vadászlak tájától D-re tart. 

 Kővárhely alatt látszólag megszakad a «c h o c s»-takaró alatt, de attól D-re 

 a dolinái völgyben még nagyobb szélességben van a felszínen s gránit ból 

 állanak a Nyitrabajna feletti hegyek is. A második, jóval kisebb gránitfolt a 

 moraváni völgyből a radosnai völgybe húzódik át, a harmadik, teljesen elszigetel- 

 ten álló kis folt a hegység D-i végén, a galgóci dombokon kerül felszínre. A gráni- 

 tokon legtöbb esetben erős dinamikus hatások nyomát észlelhetjük, nem kata- 

 klázos szerkezetű gránitot csak a nagy gránitlakkolit D-i végén, a Nyitrabajna 

 körüli részeken láttam, a dinamikus hatás különösen az É-i részeken kifejezett, 

 úgy hogy ott szép átmeneteket találunk a kevésbbé préselt gránitoktól a gneisz- 

 gránitokon át a típusos ortogneisz okig. A gránitok egyéb kőzettani 

 sajátosságait majd a részletes kőzettani vizsgálat fogja kideríteni, amely feladatot 

 di-. ToBORFFY Zoltán volt szíves az egész ÉNy-i Kárpátokban magára vállalni, 



A kristályos magnak egyes, jelenleg elkülönített részei között hatalmas 



