861 m FKKKNCZI ISTVÁN 



üledéksorozatot találunk. Az üledéksorozat tagjai által borított terület, amint 

 a tektonikai viszonyok tárgyalásánál látni fogjuk, a hegység Ny-i oldalán, a 

 szentmiklósvölgyei, újszabadii, moraváni hegyekben mélyen benyomuló ívalakú, . 

 majd a moraváni kristályos magrészlet Ny-i oldalán ismét kikanyarodik a hegység 

 Ny-i oldalára. Másik nagy üledékfoltot a moraváni kristályos magrészlet és a 

 nyitrabajnai nagy gránitterület között találunk, míg a harmadik nagy foltot a 

 Kővárhely-Nyitrazávod közti területen jelölhetjük ki, amely a nagy gránit- 

 lakkolitot két részre osztja. 



Az üledékek sorozatában legidősebb tag a világos sárgásszínű kvarcit- 

 homokkövekből álló perm korú rétegsor, amely az említett szentmiklósvölgyei 

 üledéköv szélén mindenütt megvan közvetlenül a kristályos palákra, helyenként 

 a gránitra települve s amelyet a szerbőci Stari vrch-ig majdnem megszakítatlan 

 vonulatban követhetünk. Ugyancsak megvan ez a rétegsor a Eadosna-Nyitra- 

 bajna közti üledékfolton s két kis, alig pár négyzetméternyi területen felmerül 

 a küvárhelyi chocstakaró alól is. 



A perm-kvarcithomokkő rétegsorra, illetőleg a felette levő, valószínűen az 

 alsó triászt képviselő lilásvöröses, csillámos <w e r f e n i» homokkőnek fosz- 

 lányaira a hegység felépítésében nagy szerepet játszó középső triász 

 szürke dolomit és mészkőből álló rétegsor települt. A szentmiklósvölgye-moraváni 

 üledékövben csak elfenődött kis vonulatokban találjuk meg. Hatalmas területen 

 van a hegység déli részén, Pőstyéntől Galgócig majdnem az egész hegységet 

 ez alkotja. Nagy el terjedésű a radosna-nyitrabajnaközti üledékfolton is, míg 

 Kővárhely vidékén hiányzik. A durván pados mészkövekben elég gyakoriak 

 apró c r i n o i d e a-töredékek, egyes helyeken apró gasteropod a-átmet- 

 szetek az uralkodók. Az egyetlen — sajnos, közelebbről meg nem határozható — 

 M y o p h o r i a-lenyomat rétegeink triászvolta mellett szól, középső triászba való 

 tartozásukat a rétegsor felső határához közel több ponton kimutatott s már a 

 felső triászba tartozó «1 u n z i» típusú mésztelen, apró vasrozsdafoltos homokkő 

 bizonyítja. 



A «1 u n z i)> homokkő a felső-triász rétegsorba vezet át, a homokkő 

 felett a szürke dolomitoknak vékony sávja van, amely fölött a «t a r k a 

 k e u p e D> változatos színű agyagos márgákból, finoman leveles agyagokból, 

 rózsaszínű homokkövekből s világos szürke-sárga színű dolomitokból álló réteg- 

 sorát találjuk. Ez a rétegsor a szentmiklósvölgyei üledékes övben ismét több 

 keskeny vonulatban van, a Pőstyéntől K-re eső területen a vonulatok száma 

 kevesebb, de az egyes vonulatok szélesebbek, Vágszakaly táján ki is ékülnöií, 

 csak Kaplat táján van kis foltjuk a felszínen. Kis területen Eadosnától K-re is 

 megtaláltam őket, valamint megvannak Kővárhely mellett is vékony sávban. 



A felső triász tenger időnkénti ingadozására valló «1 u n z i» homokkő és 

 «t a r k a k e u p e r» rétegsor után ismét tengeri üledékek következnek, amelye- 

 ket a «k ö 8 s e n i» sötétszürke mészkövek képviselnek. Ezeknek elterjedése 

 nagyjából ugyanaz, mint a «tarka keuper» -rétegeké, a szentmiklósvölgyei 

 üledékövben hol ez, hol amaz van az egyes vonulatokban kifejezettebben meg, 

 a radosna-nyitrabajna közti üledékfoltban teljesen hiányzik, a kővárhelyiben 

 keskeny sávban ismét megvan. A «k ö s s e n i)> rétegek jelenléte igen nagy se- 



