3 94 ISMERTETÉSEK. 



szárazzá váljon. !Még a hipotézisek ismertetésétől se féltsük a tanulót, mert ha 

 a tanítás a helyes megfigyelésre és ezzel kapcsolatos 

 gondolkodásra irányul, akkor a hipotézisek gyakori változása nem 

 okozhat semmi veszélyt. Az őslénytani ismeretek közlése csak a legismertebb 

 kövületekre szorítkozhatik, még pedig ezek életmódjának alapján földtcirténeti 

 beállításban. 



A szerkezeti viszonyok megismertetése, mely a földrajz leglényegesebb 

 alapja, szintén közvetlen észlelés alapján történjék. Az elemi fogalmak, az észlelt 

 és szerkesztett szelvények mibenléte a rétegek egj-máshozi viszonya nem rajzban, 

 hanem a természetben szemléltetendők. A szelvények helyett inkább egyszerű 

 minták alkalmazhatók. A hasznosíthatóság megismertetése a tanítás harmadik 

 szempontja gyanánt külön fejezetben van tárgyalva s végül a tanítóknak a föld- 

 tanban való járatosságát célzó általános tanácsok fejezete zárja le ezt a minden 

 komoly tanítóra nagyon értékes füzetet. 



Olvassuk át ezt a kitűnő munkát és az ennek alapján nyert benyomásokat 

 hasonlítsuk össze azzal a sivár képpel, amit ezzel szemben az 1918 ápr. 30-án 

 70,022. sz. a. kelt rendelet a polgári fiuskolák számára előírt anyag alapján nyújt- 

 ható. Itt még mindig az anyag száraz rendszerbe foglalása uralkodik, még mindig 

 az ásványok leírása a fontos. Ehhez járul még, hogy a lY. és VI. osztályban 

 «ásványtan és vegytam címen a földtani anyag köztudomás szerint elsikkad. 

 Még ha alsóbb fokon, a IV. osztályban megmaradhat is ez a kapcsolat, azt már 

 sehogysem értjük, hogy a VI. osztály anyagát miért nem lehet függetleníteni s 

 a heti 4 óra helyett inkább 2 — 2 órára osztani. Ez ellen legföljebb csak az szólhat, 

 aki a tanítás céljául nem a gondolatíejlesztést, hanem az emlékezetnek össze nem 

 tartozó dolgokkal való megterhelését tűzte ki. Mert ha az ásványtani anyagot 

 szorosabb kapcsolatok fűzhetik a vegytanhoz, a földtam-a ez sehogyan sem vonat- 

 koztatható, mert az így beállított «holt» földtani anyagnak nem sok tanítási jogo- 

 sultsága lehet. 



Kevesen lesznek a földtan tanításával folglalkozók, akik ne találnának 

 újat s főként hasznosat Haase tartalmas füzetében. Reánk nézve különösen 

 időszerű, hogy szorgalmasan forgassuk ezt és a hasonló irányú munkákat. Hosszú 

 idők után, a vezető állásban levő szakférfiak állandó passzív magatartása dacára, 

 valamennyi iskolaféle működő tanítóinak lelkes állásfoglalása a földtan iskolai 

 tanításának elismertetését kivívta már. Nincs messze a megvalósulás ideje sem, 

 mely elé azonban nem minden aggodalom nélkül nézünk. A most működő közep- 

 és népiskolai tanítók földtani iskolája nem kielégítő, még kevésbbé lehet ilyen 

 irányú pedagógiai készségük az. A leányközépiskolák máris életbelépett tanterve 

 szerint a VIII. osztály földtan-anyagának tanítási módszereit, didaktikai elveit 

 hiába keressük. Még tankönyvről sem történt gondoskodás, vagy ha igen, úgy 

 bizonyára tankönyvgyártók vagy fordítás útján jutunk hozzá. A földtan kineve- 

 zett főiskolai tanárai nálunk még bizonyára rangjukhoz és szaktudásukhoz mél- 

 tatlaimak tartják a tárgy didaktikai kérdéseivel való foglalkozást s még ma is 

 beérik azzal, hogy ezeket a pedagógia szakszerű művelőire bízzák. Már pedig 

 eléggé nem lehet hangoztatnunk, hogy a földtan tanítása elsősorban szakkérdés 

 és csak ennek átértésév el pedagógiai ngy. Még kevésbbé lehet kielégítő a tanköm-A- 



