42-2 



a tavaszi maximális, részben pedig a nyárutói minimum idején. E mérések ada- 

 taiból kitűnik, hogy a Zala folyó maga majdnem annyi vizet szolgáltat, mint az 

 összes többi patakok együttvéve. 



A három fó vízgyűjtőterület a következő összefüggést mutatja : 



Dacára aimak, hogy a Zala vízgyűjtő területe a legnagyobb, mégis ez szol- 

 gáltatja aránylag a legkevesebb vizet. Legkisebb gyűjtőterülete a felvidéki pa- 

 takoknak van. A Zala közepes vízmennyiségének 4784 liter/sec véve fel az egy-egy 

 km^-ről a tóba folyó vízmennyiség közepesen a következő : 



Felvidéki patakok vízvidékén 3*64 l/sec pro 1 kni- 



Somogyi patakok vízvidékén 2*72 << « 



Zala vízvidékén 2-51 « « 



BoGDÁNFY adatainak tekintetbe vételével a felvidéki és somogyi vízgyűjtő 

 területen az évi közepes csapadék BOOmm, nng a Zala vízgyűjtő területén köri'd- 

 belül 650 mm. Eszerint: 



Ezután szerző ismerteti a Vízrajzi Osztály zalaapátii mérce leolvasásait 

 19ü2 juliusátólj]9l3. év végéig. Ebből megtudjuk, hogy a Zala vízállása is meg- 

 lehetősen szabálytalanul és egyenlőtlenül jár. A csapadékgörbe nagyon kevéssé 

 hasonlít a vízállások görbéjéhez. A vízállások és a csapadékok minimuma és 

 maximuma épen fordított járást tanúsít. Akáj'hányszor sok eső mellett a Zalá- 

 nak kicsiny a vize és viszont száraz időben néha aránylag több vizet hoz 

 CuoLNOKY diagrammjainak során arra a következtetésre jut, hogy valami olyan 

 veszteség éri a lehullott csapadékot, amelynek maxinunua nyáron és minuuuma 

 télen van, ez \ alószinűlog az elpárolgás következménye. 



