TANULMÁNYUTAM AFRIKA ÉSZAKI PARTVIDÉKEN. 



13 



nyire felülmúlják Magyarországot ebben a tekintetben. Hazánk 1909. évi 

 vasérctermelé.se 1,965.481 tonna volt 14,526.294. kor. értékben. Magyarország 

 összes föltárt és várható vasérckészletét Papp Károly dr. 144 millió tonnára 

 becsülte, ami a mai fogyasztást véve alapul 86 évre volna elegendő. Ebben van : 



Összehasonlításul a magyarországi vasérc átlagosan 40% fémvastartalmú,' 

 az észak-afi-ikai vasérc 55 — 60% fémvastartalmú, míg az Amerikai Egyesült 

 Államok vasérce 57% fémvastartalommal bir. 



Elég gazdag és érdekes a múzeum paleontológiái gyűjteménye is. A ju- 

 rából kevesebb, de a krétából annál több ammonites, OKlrca, belemnites, 

 tumlites. hippurites stb. faj van képviselve, amelyek közül nem egy hazánkban 

 is előfordul. így pl. a Terehratida janitor Pictet (Píjgope diphya Colonna) a 

 felső jura korból (maim) Európaszerte előfordul s hazánk felsö-j urakor ú 

 mészkőszirtjeiben gyakori vezérkövület. Legtöbb kövület van a harmadkorból : 

 egész termet töltenek meg a harmadkorú fosziliák az alsó-eocéntól kezdve föl- 

 felé ! A szebb példányokból kitűnő fényképeket vesznek föl a franciák s így 

 ismertetik azután mindenfelé. 



Tauulmányutamon alkalmam nyílott Alger környékének a földtani viszo- 

 nyait tanulmányozni. Az algeri öböl maga beleesik az észak-afrikai felgyíírt 

 Atlas-hegység arkáikus zónájába. Eltekintve az Atlas-hegység nyugati részétől, 

 ez a zóna az afrikai szárazföldnek az északi, parti párkányára szorítkozik, 

 kezdve a Djebel Edoughtól (Constantine francia tartomány, Észak-Afrika) 

 egészen a Gibraltár szorosig s ebben a legrégibb korú kőzetek, az azoós érából, 

 gneiszek, gránitgneiszek és a telepgránitok ; a csillámpalák, talk- és ősrégi 

 agyagpalák kristályos mészkőtelepekkel váltakoznak. 



Az algeri öbölből keletre és nyugatra két félsziget nyúlik a tengerbe, 

 amelyek öskristályos kőzetek rögeit tartalmazzák. A keletin, a Cap Matifou-n, a 

 régebbi palahegység vulkánikus kőzettel van fedve. Csihacseff szerint ez a Cap 

 Matifou palasziklákból áll, melyek részint tiszta kvarcba, részint kvarcos csil- 

 lámpalákba és gneiszbe mennek át. A tulaj donképeni algeri masszívon, az 

 öböl nyugati részén, a Bouzareán nyomozható egy sorozata a gránitos csillám- 

 paláknak, amelyek közé egy hatalmas sötétkék mészkő van beékelve. Azon- 

 kívül gneiszszeríí közbeékelődések és egyes elszigetelt eruptív gránitok is for- 

 dulnak elő a palák belsejében. A Cap-8idi-Ferrouch, az algeri masszív nyugati 

 kiugró része rostos gránitokból és csillámpalákból áll. A régebbi kőzetek elhe- 



