TANULMÁNYUTAM AFRIKA ÉSZAKI PARTVIDÉKEN. 



19 



xaarrakesi síkon Frougánál is vannak. Balansa botanikus páfrány-nyomokat 

 ialált Marrakeschtöl délre a palákban. 



A permi és triász rendszert is nyomozhatjuk az Atlas felgyűrt 

 láncaiban. El Eantour környékén Constantin tartományban Coquand szerint 

 fillitek, palák, homokkövek és márgák csoportja található, amelyet triászkoni- 

 nak tarthatunk. Ezt nyomozhatjuk Toumiettes környékén, a Djebel Mousán, 

 ■s, Djebel Kseibán, a Djebel Safián. továbbá a Djebel Filfilah lábainál, sőt a 

 Djebel Edoughon is. Ezeken a rétegeken konkordánsau fekszik az alsó liász- 

 korú, sötét, csaknem fekete mész. amely rendesen az illető hegy csúcsát 

 alkotja. így Sidi Cheikh-ben-Rohounál egy 400 m vastag rétegezést találhatni 

 fiUitböl, fekete és sziirke kvarcitból. anagenit. agyag, mészpala és márgából. 



10. áljra. Alger, háttérljeu ii paleuzoós zónával a permi korú hegységgel. 



Philippvilletöl keletre a Djebel Filfilahon ezeket a triászkorú rétegeket erősen 

 megzavarták az eruptiv kőzetek. Coquand szerint itt jurakorú márvány alatt 

 márgák és vörös anagenitek helyezkednek, amelyben vörös vasérctelérek van- 

 nak elég nagy számmal, továbbá gránit- és augitit-erek törik át. Bonénál, a 

 Djebel Edough gneiszmasszivjára nyugaton kvarchomokkövek dőlnek, amelyek 

 ■délen a Qued-el-Arebig, nyugaton pedig a Ras-el-Hadid vagy Cap de Ferig 

 követhetők : kvarcporfirok törik át. CociUANoal szemben Tissot Constantin tar- 

 tomány triásznak tartott rétegeit részben a kristályos palahegységhez, részben 

 az eocénhez számította. 



Algerie tartományban az őspaleozós palákat vöröses konglomerátok, 

 Töröses homokkövek és márgák komplexusa övezi, amely a Kabyl hegység 

 ■déli részén Azron-Tidjernél 150 m vastagságú s amelyet azonban liásznjészkő 

 takar be. Oran tartományban is szorosan hozzásimulnak e vörös konglomerátok 

 ^s durva homokkövek az őspaleozós rétegekhez. Különböző módon helyezked- 



