TANULMÁNYUTAM AFRIKAI ÉSZAKI PARTVIDÉKEN. 



21 



jurának viigy míxlmnak az emeletei jelentékenyen vannak elterjedve az Atlas- 

 ban és pedig úgy a Tell-Atlasban, mint az ettől délre elterülő magas platók 

 vidékén. Keleti Algeriebeu még csak egyes szigetei nyomozhatok, e tartomány 

 nyugati részén azonban már összefüggöleg van kifejlődve s hatalmas hegy- 

 láncot alkotnak, amely követi az Atlas felgyűrődésének az északkelet-dél- 

 nyugati irányát, messzire nyúlik be Marokkóba s a Tell-Atlas és a magas 

 platók között természetes határt képez. 



A Hodna és a Sahara között az oxfordi eme'et már nem szerepel a 

 cephalopodákkal, hanem a rétegeket korallok jellemzik. Bou Saadatól délre 

 meredeken emelkedik ki a Leba Liamouu. Ez nem más, mint egy izolált 

 juratöredék, melyet részben eltakarnak a krétakorú rétegek, részben vetődé- 



11. ábra. Oázis a Szahara határán. 



sekkel csatlakoznak hozzája. A juraképződmények itt két emeletet alkotnak. 

 Alul agyagos rétegek helyezkednek el, amelyek kövületeket nem tartalmaznak, 

 homokkő és mészpadok közbeékelődéseivel. Ezután koraUmész következik gaz- 

 dag faunával {Cidaris f/lamliffra, Dysasier granulosus, CoUyrites Lobyioli) 

 crinoi dákkal és braehiopodák. Érdekes, hogy ezen a mészen diszkordánsan 

 van elhelyezve a felső neokomkorú mész, ami mutatja, hogy a juraperiodus 

 végén itten szárazföldi képződmény volt. 



A Nagy-Atlas ráncaiban Algerie és Orau tartományban hosszan nyo- 

 mozhatok a krétakorú hegység ráncaiban a jurarétegek. 



A legjelentékenyebb tömege azonban a jurának az Atlas középső hegy- 

 vonulatában található. Algerieban kezdődik még ez a rész, a Felső-Chelifif 

 partjánál, a nagy Chott-ech-C'berguitól északra húzódik különböző nevek alatt, 

 mint Nádor, Saida, Daya-hea^y^ség, a marokkói határon túl. A hegyvonulat 

 oiani részében, nevezetesen Saida környékén, a jura összes ismert emeletei 



