22 D! BALOGH MARGIT 



kinyomozhatok. Az Atlas-hegység tömegének összetételében a legnagyobb részt 

 mégis a krétakorú rétegek adják. A kréta képviselve van a legalsóbb emelettől 

 a legfelsőbbig. A francia geológusok szerint nyomozható itten a neocomien, 

 iirgonien, aptien, albien vagy gault, cenomau, túron és senon. A neocomien 

 már ott kezdődik, ahol az Atlas északkelet felé Szicíliába fordul át, vagyis a 

 Cap Bonnál ; Zaghouanon kesesztül folytatódik. De nemcsak Tunisieben nyo- 

 mozható, hanem ki van fejlődve Algerieben és pedig a Teü-Atlasban, továbbá 

 a magas platókon és a déli hegységben egészen a Sahara határáig. E külön- 

 böző vidékeken különböző módon vannak a rétegsorozatok kifejlődve. Például 

 a Cap Bon körül és Zaghouannál réteges, szürkésfekete márgát találunk mész- 

 padokkal. Jellemző, hogy kevés benne a kövület. Erre a márgára szürke 

 márványmésztakaró helyezkedik el, melyet már az urgonien emelethez számít- 

 hatni. A TeU- Atlas neocomrétegeinek faunáját a cephalopodák jellemzik. 

 A platókon inkább koraUok és ostreák lépnek előtérbe. Ugyancsak a TeU- 

 Atlasban, Phillippville, Constantine és Guelma között Coquand különböző' 

 belemniteseket, ammoniteseket, asterianusokat gyűjtött. 



Az urgó-apti emelet észak-keleti Tunisban tűnik föl először. 

 PiOLLAND szerint a neocomon elhelyezkedő szürke márvány, továbbá ehhez ha- 

 sonló mészképződmények tartoznak ide Tunis észak-keleti részén. Egészen a. 

 Djebel Ee9asig, Bon Kourninig nyomozhatjuk. A Djebel Ee9as-t alkotó mész- 

 kőben ércerek vannak. Jellemző itt a brecciaképződmény. Tunis várostól nem 

 messze, a Djebel Moktán a márgában Bele nini les aff. fH'inícttiuilifíulatiixt talált 



BOLLAND. 



Észak- Algerie urgo-apti emeletét jellemzi, hogy nagy az eltérés az északi 

 és a déli rész kifejlődése között. 



Északi Marokkóban rcqiiii'niá-V, <niinioiiifi-k, jiliusiKnell-ek, Irochiisok 

 jellemzik az urgo-apti emelet mészkövét, amint meredeken helyezkednek el a 

 Eif permikorú homokkövén s régi paláin. Erre aztán nummulit mészkő he- 

 lyezkedik el. 



Az albien vagy gault szokatlan vastagságban, vagy 100 — 300 m- 

 nyíre fejlődött ki homokköböl, márgából és mészkőből, sőt konglomerátokból 

 is. Nagy része vau a Déli-Atlas orografiai kialakulásában és összefügg vele a 

 vidék terméketlensége. Különböző módon van kifejlődve a TeU-Atlasban, a 

 magas platókon és a déli hegységben. A eenoman emelet Algerieben van 

 nagyon elterjedve. Nem ritkán 500 m vastagságban van kifejlődve ez a réteg^ 

 és nagy hegytömegeket képez. Coquand nagyon szép Oslrea Af'ricuna Lamaeck. 

 Irigonia crcmuUita Lamabk, Turrilites costalíis Lamarck és Discoidea cylind- 

 nca AoASSiz példányokat gyűjtött ez emeletből. 



A túron aránylag kevéssé van elterjedve az Atlas-hegységben. Az északi 

 parti hegységben csak szórványosan követhető, Oranban és Marokkóban is csak 

 keveset van kifejlődve. Coqdand Tebessa környékről ismerteti a turont. Három 

 emeletre osztja s a eenoman Inoceramus márgára következnek : 1. Tömött 

 mész, benne vöröses márvány-padok is szürke mészkő ; 2. szürke márga ; 

 3. hatalmas mészpadok. Itt találta a jellemző ilippuriicii organhans Desm.-í 

 is. A s z e n o n elterjedése jelentékeny Algerie és Constantine provinciák déli 



