TANULMÁNYUTAM AFRIKA ÉSZAKI PARTVIDÉKÉN. 



23 



magas platóin, továbbá a tavak és a Szahara közötti részen. Kőzettanilag és 

 paleontholgiailag nagyon egyliangú a kifejlődése. 400 m vastagságban mész és 

 sötét márga. A fauniijának a faciesei és ugyanazok. Coqüand három emeletet 

 különböztet meg : szantonien (alsó emelet), campanien és dordonien. A szan- 

 tonien emeletben találta Cocüand az Adidkik/Ics (Bnrhircrox) Morreni Cocuand 

 érdekes példányát és az Ostren dirholoiiin Bayle-I. A eampauienböl való az 

 InoceniniKS Cripsi Mantell. 



Az eocén és oligocén főképen az Atlas keleti részében van ki 

 fejlődve, de Algerie nyugati részében már nem követhető. A kövületeket tar- 

 talmazó eocénkorú lerakodásoknak három fözónáját különböztethetjük meg. 

 Az első zóna Algerieben a Cap Blancotól Ténés-ig terjed. A 2. zóna Tunis 



1:2. álirii. A Szahara. 



közepe táján kezdődik s Tebessáu át a Szaharáig, Biskra környékéig húzódik. 

 A harmadik zónát Tunis keleti és déli részén jelölhetjük ki. 



Az al.sóeocént jellemzi többek között a Plioladomya iiuniidd Coqu. é s'a 

 SidcobnccinuHi Michelini Coqu. A pari.sien is képviselve van Nuiiiniidites 

 cumplanaUt Lam. és más kövületekkel. Gyakori továbbá az oligocénban a 

 Chondritea f. Tnrgioni Brongniart.. amely flis-fucoidea lenyomat Európában, 

 sőt nálunk is gyakori. 



A miocén Tunisban és Constantine-ban kevéssé jelentékeny, ellenben 

 Algerieben és Oranban jobban van kifejlődve és kövületekben is gazdag. 



A p 1 i o c é n-rétegek viszont már csak a partvidékre szorítkoznak, mert 

 a tenger nagyon visszahúzódott. Tunisie keleti partjain. Algerie és Oranban 

 követhető. Jellemzők a subappennin emeletből Vcuus inuliüamcllata Lamabck, 

 Murex (Ehinacantha) brandaris Linné, Helix ftubsensilis Crosse és mások. 



Az utolsó geológiai időszak, a negyedkor is képviselve van az Atlasban 



