HUNYAD-DOBRA KÖRNYÉKÉNEK GEOLÓGIAI VISZONYAI. 29 



A lajtamész — durva homok és konglomerátum padokkal váltakozva — 

 a völgyön lefelé haladva egészen Kis-Roskányig nyomozható a felületen. Több 

 helyütt kőfejtésekkel van föltárva. Faunájával ezúttal nem foglalkozom részle- 

 tesebben, csak annyit jegyzek meg, hogy a kagylók (Pecten, Arca, Pectunculns, 

 Veniis, Cytherca, stb.) láthatók benne túlnyomóan, ellentétben a föntebb ös- 

 mertetett fedü faunájával. 



A lajtamész fekűje K.-Eoskány, illetve Dobra környékén közvetlenül meg 

 nem figyelhető (az érintkező vonalat talán a piroxen- és amfibol-andezit agglo- 

 merátum födi el). De mindenkép valószínű, hogy a mihalesdi vízmosásokban 

 föltárt barna agyag és kék homok a lajtamésszel egyértékű képződmények, 

 ami főkép a topográfiai helyzetből következik. 



Kadic fölvételi jelentésében * meg is említi ezeket az árkokat s az itteni 

 miocén képződményeket a pánki agyagos-homokos üledékekkel azonosítja.''^ 

 A mihalesdiek pedig egyidősek a lajtamésszel : sőt inkább fiatalabbak lehet- 

 nének, de semmi esetre] sem idősebbek nála. De mintha Kadic dr. úrra is 

 erősen hatott volna az a mind máig általános nézet, hogy «a felső mediterrán- 

 korú lerakodások ... itt is két szintből állanak és pedig a mélyebben 

 fekvő kék homokos agyagból és a fölötte levő lajta-mészköből.» ^ Ebből 

 t. i. igen könnyen az magyarázható ki. hogy ami kék agyag a közép-miocénben 

 előfordul, az sztratigrafiailag a lajtamész alá helyezendő. 



Területiinkön pedig minden valószínűség amellett szól, hogy a lajta- 

 mészkö is csak facies. A magam részéről tehát határozottan megerősít- 

 hetem Vadász véleményét.* 



Kadic nem emliti, hogy a Valea Marhaltului miocén rétegei szerves 

 maradványokat is tartalmaznak. Nekem a föltárt legmélyebb rétegben, — kék 

 homok — a következő fajokat sikerült gyüjtenem ; Ostrea cochleor, Poli, 

 Teliina sp. Turritella iKrrifi, Bast. (juv.) Cerithium xcahrum Olivi, Cassi- 

 daria (Galeodea) cfr. cinguliferu E. Horn, & Au. x Turbo an nov. sp. Vagi- 

 nella uustriaca, Kittl. xStyliola aff. recta Les. Ezeken kivül apró Pecten, 

 Léda, stb. kagyló, továbbá fc/iinída-töredékek s kitűnő megtartású foramini- 

 feruiuok. 



Erre a rétegre nézve azonban még jellemzőbb a sok, szenesedett növényi 

 törmelék, mely itt-ott vékony szénzsinórok ká tömörül.^ 



A e* felé 8°-al dűlő kék homok fedüjében igen szívós, márgás, barna, finom 

 homokos agyag van föltárva, (mintegy 8 m vastagságban.) Meddőnek látszik, 

 s csak többszöri hosszabb keresgélés után akadtam néhány kövület példányra. 



* A Maros bal partján Eadulesd, Bajabirz és Batrina környékén elterülő hegy- 

 vidék geológiai viszonyai. (Pöldt. Int. évi jelent. 1907-ről.) 



* I. m. p. 66. a pánki és lapugyi üledékekkel azonosítja. Ez utóbbiakat nem 

 ösmerem, s igy természetesen véleményt sem formálhatok ebben az irányban. 



3 Kadic O.: A Maros bal partján Tisza, Dobra és Lapugy környékén . . . stb. p. !)3. 



* Vadász : A ribiozei felső mediterrán korszaki korallpad stb. p. 372. 



^ Néhai LÁZÁR Árpád nagybirtokos fúratott is szénre, természetesen ered- 

 ménytelenül. Sajnos, hogy a fúrási adatoknak sem sikerült nyomára akadnom. 



