32 d; gaál ISTVÁN 



kodásokkal szerinte petrograliailag teljesen azonos ; s jelentésében is így 

 említi meg.' 



Ennél a pontnál érdekes megjegyezni, hog\' amily teljes joggal és való- 

 színűséggel mondhatja Kadic ezeket a meddő fiatul hai'madkorú képződmé- 

 nyeket pannoniaiaknak a Bega-völgyiek alapján, én ép oly joggal és valószínű- 

 séggel közép-szarmata korúaknak mondhatom a Déva-Yajda-Hunyad környéki 

 viszonyok alapján. A rákosdi szarmata legfelső tagja ugyanis petrogi-afiailag 

 teljesen azonosnak mondható a holgyaival. Igaz, hogy a Bega-völgyi pannóniai — 

 lia csakugyan az ! — üledék töszomszédja a holgyainak, míg Eákosdtól Dobra 25 

 km-nyire van, de az az egyébként sem jelentős távolság-különbség is elenyészik, 

 ha a lapugyfazacselí alsó-szarmatára s az imént említett bizonytalan korú (egye- 

 lőre középszarmatának tekintem I) fazacseli üledékre gondolunk s így a petrografiai 

 hasonlóság megmagyarázható. Meg kell végül azt is jegyeznem, hogy miután 

 a Sztrigy-völgyi szarmata öböl a mai Marosvölgyön át az Alföldi medencével 

 nem függött össze,- illetve a félsós víz Ny-felé csak Déváig terjedt, a dobrai 

 medencének tényleg a krassó-szörényivel kellett összefüggnie. A facseti és 

 lapugyi medencéket elválasztó gerinc kialakulását azonban Kadió szerintem 

 mégis tévesen helyezi a pliocén és pleisztocén közé. sokkal valóbbszínü, hogy 

 az az alsó- és közép-szarmata határán keletkezett, mert erre az időpontra esik 

 az általánosabb, lényeges változásokat okozó utolsó kéregmozgás Erdélyben. 



A pleisztocén a Jófő patak bal partján van némi, elmosódott terrasz- 

 maradványokkal képviselve ; egyébként pedig jelentéktelen nyomokat hagyott 

 vidékünk geológiai történetében. 



Déván, 1911 május hó 28.-án. 



AZ 1911. ÉVBEN ÉSZLELT FÖLDRENGÉSEK HAZÁNKBAN. 



Irta Eéthl¥ Antal. 



Hazánk földrengési tevékenysége az elmúlt 1911. évben felette nagy 

 \olt, nem annyira a gyakoriságot tekintse, mint inkább az egyik föld- 

 rengés erősségét véve figyelembe. A kecskeméti földrengés számos utórengésé- 

 vel hosszú ideig első helyen marad a hazai földrengések krónikájában, ha nem 

 IS azért, mert talán a legnagyszerűbb lett volna a hazánkban eddig észlelt 

 földrengések között, hanem azért, mert olyan vidékre esett az epicentrális 

 területe, amelyik felett egy népes és viruló magyar város épült. Alábbi föld- 

 rengési jelentésben a nagy kecskeméti földrengésre csak igen röviden térek ki, 

 arról egy külön tanulmányban óhajtok beszámolni, s csak eddigi előzetes föld- 

 rengési jelentéseim kiegészltéseképen adom közre ezt a kronológiát. 



1 A Maros bal partján Tisza, Dobra, stb. p. 96. 



- Gaál I. : A Marosvölgy kialakulásának geológiai adataibóL (Földrajzi Köz- 

 lem. XXXVIII. köt.j 1910. \ 



