AZ l!)ll. ÉVBEN ÉSZLELT FÖLDRENGÉSEK HAZÁNKBAN. 33 



1911 jimuárius 5. V°. a. m. Í2'' 53"°. Ősiek hoi-vátországi szerémségi 

 városkában lieves földrengést éreztek. A földrengésnek magyarországi rengési 

 területe ismeretlen. 



1911 februárius havában földrengés nem jutott tudomásomra. 



1911 március 19. a. m. 0'' 45° 



1" 45" 

 i'' 00" 

 2" 10" 



IV° VI°. 



Máramarosszigeten és közvetlen környékén többszöri földrengés volt 

 érezhető szélzúgásszerű zajjal és dübörgéssel. A földrengés rengési területe — 

 a vármegye Alispánjának szíves adatgyűjtése és Horváth Leó aknaszla- 

 tinai észlelő szíves fáradozásából összegyűlt anyag szerint — magába fog- 

 lalja a Tisza völgyét Karácsonyfalvától Szeklenczéig, továbbá kiterjed a 

 Talabor völgyén Talaborfalváig és a Taraczvölgyén fel Nyéresházáig. A föld- 

 rengés különös említésre azért is méltó, mert több oly erős lökés jelentkezett. 

 amelyek a lakókat felkeltették és egyes helyeken kisebb falrepedések is kelet- 

 keztek. Az epicentrum Szarvaszó környékére tehető, mert az innen érke- 

 zett jelentés szerint Szarvaszón számos volt az utórengés, s álb'tólag már 18.-án 

 is lett volna egy intölökés. A földrengés erőssége elérte az V — VI°-ot. Az utó- 

 lökéseket főleg Téeső és Apsa községek közötti területről jelentették. A sóbányák- 

 ban se repedést vagy egyáltalán valamiféle nyomát a földrengésnek nem találták. 

 1911 március 25. p. m. ö"" 00°". (ni— IV°) Szarvaszón ismét gyen- 

 gébb földrengés volt érezhető. 



1911 május 31. a. m. 2" 00"- ni°, 

 3" 40" V°. 



Egy ismert hazai rengési területen a Krassószörénymegyei Érchegy- 

 ség nyugati oldalán erősebb földrengés volt. Mint valószínű epicentrumot, a 

 gyér megfigyelési agyag alapján Szászkabánya vidékét kell feltételeznem, 

 u. i. itt két lökést figyeltek meg. A földrengés elég nagy területre terjedt el, 

 u. i. északon Oravicza és délen Dunaszentilona azok a helyek, ahol a földren- 

 gés még oly erős volt, hogy emberek is felébredtek. A Plesuvától keletre 

 már csak Bozovicsról jelentik a földrengést. A tüneményt dübörgésszerű moraj 

 is kísérte. A földrengés bizonnyal átterjedt Szerbiába is, de arról a területről 

 nincs értesülésem. 



1911 június 1. a. m. 6" 40" V°. 



Kecskeméten és környékén közepes erősségű földrengés volt, amelyik 

 eléggé jelentkezett még Lajosmizsén is és Nagykőrösön is érezhető volt. Délnek 

 és keletnek nem terjedt a földrengés. A rövid tartamii rázkódást (1 — 3 mp.) 

 kocsidörgésszerű moraj kísérte. 



1911 június 18. p. m. 11" 30" IH* és 



1911 június 19. a. m. 3" 00" ni°. 



Kecskeméten a tornyon levő tűzőrség emberei földrengést éreztek. 



1911 június 19. a. m. 4'' 21" IX°. 



Földtani Közlöny. XLU. köt. Í91S. 3 



