AZ 19tl. ÉVBEN ÉSZLELT PÖLDHENGÉSKK HAZÁNKBAN. 39 



Ugyancsak Kissármáson újabb földrongés. Közvetlen megelőzte a 

 kissármási metangáz robbanást. A kitöréssel összefüggő földrengés csak a 

 szomszédos területen volt érezhető. A robbanás (kitörés) csak a közvetlen kör- 

 nyékre szorítkozott. 



1911 október 30. a. m. 11" 55" \°. 

 Kolozs és Tordaaranyos vármegyékben a Járavize és a Hideg- 

 szamos mellékén földrengés volt. A rengési terület a kalotaszegi medencére 

 terjedt ki. Az epicentrum a Gyalui-havasok és az erdélyi medence közti sülye- 

 dési területen volt. 



1911 november 16. p. m. 10" 30° II III". 



Budapesten egy magánosan álló ház harmadik emeletére gyengén 

 ingó mozgást éreztek, ugyanekkor egy másik házban egy alvó csíz felriadt. 

 Az egyidejíí délnémetországi földrengés érezhetőségének bizonnyal ez volt a 

 legkeletibb pontja. 



1911 november 17. p. m. 4" 58" V°. 



A Vöröstorony i-szorosbau gyenge moraj kíséretében két lökés volt 

 érezhető. Az epicentrum valószínűleg az Olt-áttörésben volt, míg a rengési 

 terület a Szeben folyócska völgyére is kiterjedt. 



December hónapban Magyarországon földrengés nem volt érezhető. 



Az elmúlt év földrengési tevékenysége ezek szerint, amint a fent közölt 

 adatokból láthatjuk, hazánk több vidékén jelentkezett. Ezek között első helyen 

 áll a kecskeméti földrengés gazdag utórajával. Az iitórajra vonatkozólag, meg 

 kell jegyeznem, hogy a megfigyelések főleg Kacsóh Pongrác dr. főreáliskolai 

 igazgató úrtól valók. Számos adatot szolgáltatott az ottani Osztrák-Magyar 

 bank két főtisztviselője, továbbá a « Kecskémé ti Lapo kn-ban is sok hiteles 

 adat jelent meg. Az utórengések elterjedésére vonatkozó adatok kissé hiányo- 

 sak, de ez a legtöbb földrengési rajnál így van, u. i. a közönség nem vet 

 figyelmet ezekre az utórengésekre, amelyeknek pedig gyakorlati szempontból 

 ép a legnagyobb jelentőségük van. Merem hinni azonban, hogy a kecske- 

 méti adatok eléggé hííen megadják az utórengések sorozatát, mert felette meg- 

 bízható észlelésekről van szó. Nem mulaszthatom el, hogy természettudományi 

 szempontból egy felette érdekes körülményre ne mutassak reá. Kacsóh igaz- 

 gató úrnak több kutyája van, ezek között a legéberebbek a borzebek. A föld- 

 rengés rendszerint moraj előzésével állott be, a kutyák a morajra felriadtak s 

 vonítani vagy ugatni kezdtek, az ébren alvó Kacsóh igazgató úr is felébredt s 

 rendszerint akkor jelentkezett a földrengés. Mindennek a lefolyása 1 — 2 — 3 mp. 

 volt. Ezek a megfigyelések egyúttal némi fényt vetnek arra, hogy milyen gyenge 

 utórengések lehettek azok, amelyeket az éjjeli órákban itt feljegyeztek. Mert a 

 legtöbb esetben alig még egy-két ember érezte azokat. Az utórengések adatai 

 is megerősítik a Kecskemét — Lajosmizse — Kerekegyháza közötti vidékre eső 

 epicentrumot. 



Alföldünk északkeleti határát alkotó vulkáni hegysorok egyik törésvonal 

 rendszerén igen élénken jelentkező földrengés volt. Az adatok itt a Tisza 

 völgyére és egy-két kisebb mellékvölgyre szorítkoznak. Ezen a területen is 

 néhány év óta több kisebb földrengés jelentkezett, de a közepes erősséget egyik 



