40 EÉTHLY ANTAL 



sem haladta meg. A jelentésekben említés van téve, hogy a gyakori földren- 

 géseket a bányákban egyáltalán nem érezték meg. 



Egyik-másik ismert rengési terület is működött, ugyanis a K r a s s ó- 

 szörényvármegyei Érchegység is helye volt egy közepes erősségű 

 rengésnek. Évek óta vannak itten ilyen kisebb szabású rengések, de egyik sem 

 érte még el a ¥11° erősséget ós így kártevők nem is voltak. En-ől a terü- 

 letről való eddigi adataink szerint azonban egy erösebb kiváltódás lehetősége 

 nagyon is megvan és valószínű is, hogy a felgyülemlett nagy feszültségek nem 

 fognak ezekkel a kis rengésekkel kiegyenlítődni, lianem egyszerre egy erősebh 

 földrengésben fog a nyugalojn helyreállani. 



A július 8.-Í nagy kecskeméti földrengés intölökésekkel kezdődött, 

 mert már előző nap este, valamint éjfélkor több kisebb földrengési tünemény 

 volt megfigyelliető. A nagy földrengést ebben az évben is egy közepes erős- 

 ségű lökés előzte meg, vagy három héttel, épp úgy, miként három évvel ezelőtt, 

 amikor két és fél hónappal előbb jelentkezett az első nagyobb területre kiter- 

 jedő előrengés. A június 19. -i földrengés területre nézve egyezett az 1908. 

 évi május 28.-Í förengés területével, tehát itt egy mindinkább fejlődő föld- 

 rengési fészekkel állunk szemben. Júliusban, liárom nappal a kecskeméti ka- 

 tasztrófa után újabb erősebb földrengés volt a Bihari hegyekben, amelyről 

 sok érdekes adat érkezett be, közöttük Pálffy főgeológus úrtól is. Ez a 

 terület ritkán ad szeizmikus tekintetben életjelt magáról, valószínű, hogy itt 

 is kifejlődésben van a rengési fészek. A Brassó-Háromszéki medence 

 gyakran színhelye kisebb, ritkábban nagyobb földrengéseknek. Három év óta itt 

 nyugalom van. Augusztus 19.-én azonban a hegyekről jelentettek földrengést, s 

 miután a medencében fekvő állomásaink erről nem adtak hírt, bizonnyal a 

 szomszédos Romániában van a földrengés székhelye és a B e r e c z k i- 

 hegység külső peremén, amelyen M u s a is van, érezhető a földrengés. Néhány 

 év óta ismételten kisebb földi-engések jelentkeznek a^beregm egyei Hát-hegy- 

 ség nyugati peremén. A földrengések nem annyira erejükkel, mint inkább 

 gyakoriságukkal tűnnek ki, kis területen sok az utólökések száma. Véleményem 

 szerint, kis fészekmélységben működő egyensúlyi zavarok az okai ezeknek az 

 időnként jelentkező kiváltódásokuak. nmelyek nagyobb területen nem fognak 

 elterjedni. 



Szeptember 1 6.-án a reggeli órákban Horvátországban volt újabb 

 földrengés, amelynek hullámai elértek hazánkba is és a Muraközön több 

 helyütt elég élénken volt érezhető. 



Az év utolsó három hónapjában észlelt földrengésekre külön nem térek 

 ki, mert nem ismerem a teljes megfigyelési anyagot, ezért megelégszem a 

 kronologikus felsorolással és utalok a budapesti Egyetemi Földrengési Obszer- 

 vatórium francia nyelvű kiadványára. 



Ma, amidőn a földrengési szolgálat a Meteorológiai Intézetben immár 

 végleg megszűnik, szükségét éreztem, még a. túlnyomó részt általam gyűjtött 



