54 D! KOBMOS TIVADAR 



az eldöntését arra az esetre kell fenntartamiiik, ha gazdagabb vizsgálati anyag 

 áll esetleg majd rendelkezésünkre. 



Ha már a barlang alakja és helyzete is amellett szólnak, hogy ezen 

 valamikor egy karszti búvó-patak folyt keresztül, ezt a feltevést a barlangi 

 agyag feküjében települt kvarchomok-rétegek kétségtelenné teszik. Minden- 

 esetre érdekes lesz ennek a liomoknak a közelebbi vizsgálata, különösen 

 az ásvány-alkotó részeket illetőleg, melynek segítségével a homok eredete ta- 

 lán kimutatható. Annyi már most is bizonyos, hogy e homokrétegek lerakodása 

 után szárazabb időszak következett. A barlangon átfutó patak kiapadt és a 

 barlang faláról lehulló mészporból és törmelékből barlangi agyagi-éteg kelet- 

 kezeti Ebben az időben tanyázott itt — ha talán nem is állandóan — az em- 

 ber s ide hordta zsákmányát, mindaddig, míg egy újabb, nedvesebb periódus 

 őt a barlangból ki nem űzte. 



Utóbbi időszaknak a képződménye a cseppkőkéreg, mely az ősember- 

 nyomait magába záró agyagréteget napjainkig úgyszólván hermetikusan elzárva 

 tartotta. Ekkor képződhetett a belső oldalfülke közepén az a cseppkökéreggel 

 összefüggő hatalmas stalagmit-oszlop is, mely annak nagy részét elzárta. Mielőtt 

 a cseppkőképződés megindult, ez a fülke nagyobb s védett helyzete folytán tar- 

 tózkodásra rendkívül alkalmas lehetett. Ezt bizonyítja az is, hogy az ősember 

 tűzhelyének nyomát itt találtuk meg. 



Nevezetes, hogy a barlang ma már ismét száraz, s a cseppköképződés 

 úgyszólván teljesen megszűnt. Aligha tévedek, ha azt állítom, hogy a barlang 

 rétegeinek ilyetén sorrendje klímaváltozásokra utal. 



Eemélhetőleg a további ásatások mindezeket a kérdéseket fel fogják deríteni. 



Budapesten, 1911. dec. hó 15-én. 



Kérdések. 



1 . Vannak-e Hontkemencéröl a m. kir. földtani intézetben kövületek "T" 



2. Mennyire becsülik a geológusok az azoikus képződmények vastagságát ?" 



Felelelek. 



Tisztelendő Sorob F. M. tanárnőnek, Budapest. 



1. A becses levelében felvetett kérdésekre van szerencsém a következők- 

 ben válaszolni. Hontkemencéről vannak a földtani intézetben kövületek, éppen 

 ezzel a lelőhelylyel azonban tüzetesebben az újabb időben nem foglalkozott 

 senki. Meghatározásra alkalmas könyveket — már nagyságuk és súlyuknál fogva 

 is — bajos volna küldeni, de kérjük a kemencéi kövületek beküldését a Föld- 

 tani Intézetbe, szívesen fogjuk azokat meghatározni és sértetlenül visszakül- 

 deni. Vannak olyan müvek (Böckh : Geológia; Papp : A Föld (Jlűveltség 

 könyvtára IV. köt.) általános geológiája), amelyek kövületeket általában rajz- 

 ban közölnek, de ezek a rajzok pontos meghatározásra nem alkalmasak. ' 



2. Az a z ó i, vagy e o z o i (primer) időszak képződményeinek 

 vastagsága, ahol a felszínen és bányászati feltárásokból ismeretes, mint pl. 

 Bajorországban, 8000 m. Az összes vastagságot 30,000 méterre becsülik, de ez 

 éppen csak appromaximatlv becslés, a többi összes (fiatalabb) lerakódás vas- 

 tagságára nézve szintén 30,000 m-t tételeznek fel, de ez szintén éppen csak 

 hozzávetőleges becslés. Mert a föld kerekségén meglevő, igen változó vastag- 

 ságú feltárásokból e lerakódások összes vastagságát pontosan meghatározni 

 eddig nem sikerült. T. li. L. 



