116 D! LÓCZY LAJOS 



Az olyan kutakat, amelyek mélyen folyó vizeket oly módon nyit- 

 nak meg, hogy a felettük nyugvó vízrekesztö takarót átfúrják, általában 

 fúrt kutaknak nevezzük. 



A felszálló forrásoknál épúgy. mint az artézi kutaknál ugyan- 

 azon geológiai és fizikai feltételeknek kell lenniök ; vagyis a felszálló 

 források és a pozitív artézi kutak egyaránt hidrosztatikai nyomás 

 alatt lévő vizek eredményei. A felszálló forrás, a pozitiv 

 artézi kút, szökő kút keletkezésének az a feltétele, hogy a víz- 

 hatlan rétegek közt mozgó viz a bezárt víztartó réteggel magasabb 

 helyi-ől gyűjtse a vizet és a kifolyás helyénél mélyebb nyilassal, forrás- 

 sal ne bírjon. Ha az utóbbi eset beáll, akkor szökő forrás közbeeső 

 helyen nem lehetséges és pozitiv artézi kút sem sikerülhet, a fúrt kútban 

 az elért víz nem emelkedik fel, de ellenkezőleg arra képes, hogy a 

 kút átmérőjének arányában elnyelje a beömlő vizet a nélkül, hogy a 

 viz szintje emelkednék. Az ilyen kutakat elnyelőknek vagy nega- 

 tív artézi kutaknak, fúrt k u t a k n a k nevezzük. Negatív és 

 elnyelő az artézi kút akkor is, ha a v í z t a r t ó r é t e g 1) ö I a 

 kútban felemelkedik a víz, de nem áll oly nyomás alatt, hogy a felszínen 

 kifolyhatnék. 



Lényegét tekintve a gyakorlat szerint értelmezett artézi- és az olyan 

 fúrt kút között, amelyben a víz a víztartó rétegből fölemelkedik, azon- 

 ban ki nem folyik: különbség nincs. Csak a fúrás helyének tengerszint 

 feletti, illetőleg a viz hidrográfiai nyomás-magasságához való viszony- 

 lagos magassága adja pozitiv és negatív jellegüket 



A pozitiv artézi kút lehetőségének feltételei: 1. ílgy viztartóréteg 

 (homok, kavics, mészkő, dolomit). -2. Ennek feküjében egy vízrekesztö 

 réteg (agyag, márga, szilárd agyagos homokkői 3. Ugyancsak egy víz- 

 rekesztö réteg a fedűben. 4. A rétegek hajlott telepedése. .j. A víz- 

 tartó rétegnek kellő szélességű kibukkanása a felületre. 6. Megfelelő eső- 

 mennyiség. 7. A kút nyilasánál mélyebben fekvő kifolyásnak hiánya. 

 Ez utóbbi a pozitív artézi kútnak egyik főfeltétele ; ha pedig a kút 

 nyilasánál mélyebben fekszik a víztartó természetes folyása, a negatív 

 artézi kút lehetősége áll be. 



Ezekből kitűnik, miszerint a hidraulikai törvények intézik első 

 sorban a fúrással megnyitott források felszálló vagy e Íny e 1 ő tulaj- 

 donságát. Ugyanazon víztartóból a térszíni körülményekhez képest 

 elnyelő vagy fölszálló, illetőleg egyszerűen kifolyó kutak 

 támadhatnak. Az egyszerű hidraulikus törvényeket azonban a viz és 

 a talaj közti súrlódás nagyon módosítja ; mindeddig úgyszólván egé- 

 szen hiányában vagyunk a talajban járó viz mozgása törvényeinek, csak 

 annyit lehet biztosan kifejezni, hogy e törvények sokkal komplikál- 

 tabbak lehetnek, mint a folyók mozgási törvényei, amelyeknek empi- 



