ALFÖLDÜNK ARTÉZI KUTJAI. 



117 



rikus formulái különbeu szintén annyifélék, ahányan voltak, kik a 

 tárggyal tüzetesen foglalkoztak. Azt azonban Zsicimondy ViLiios-sal ' 

 határozottan kimondhatjuk, miszerint a fúrt és csövezett mesterséges 

 nyíláson keresztül sokkal csekélyebb a víz súrlódása, mint termé- 

 szetes útjain ; ebből magyarázható ki az, hogy még ott is lehet 

 felszálló víz, hol a víztartónak mélyebben fekvő kifolyása van (18. 

 ábra). Ez a természetes kifolyás, ha csak elég távolságban van a kút 

 nyílástól, elegendő nyomást hagy a víznek a csőben való felszállá- 

 sára és azon való kiömlésére. A természetes kifolyás ugyanis nem tör- 

 ténhetik oly gyorsan és akadálytalanul, mint a sima csövön keresztül. 

 A kifakadások laza homok és kavícstalajban könnyen elíszapolódnak. 

 bedugulnak. A talajvíz vagy a folyóbeli víz nyomása is ellensúlyozza a 



19. ábra. Szabványos, hidrosztatikus artézi kutak talajszelvényei. 

 a vízreke.sztö, c kevésbbé vízrekesztu, h víztartó rétegek ; d alaphegység. A nyilak a 

 víz hidrosztatikus, elméleti fölemelkedését jelentik ; + kifolyó, — elnyelő artézi kút. 



nem foglalt, el nem zárt forrásoknak feltörő nyomását, ezért nem lehet 

 csodálkozni, hogy a Duna mellett csőben felszálló források létezhetnek, 

 amelyek olyan telepekből származnak, amelyek a Duna kavicsában a 

 xiz alatt egyesülnek." ' 



Ezen általános tételek előrebocsátása után az artézi kutak me- 

 dencéinek geológiai jellemzéséről szólok még röviden. Az artézi kutak 



• ZsiGMOXDY V. : Tapasztalataim az artézi szökőkutak fúrása körül (szék- 

 foglaló). Értekezések a tciinészettuílományok köréből. Pest. 1871. 



ZsiGMONDY V. : Emlékirat az Alföldön fúrandó artézi kút tárgyában. Szlávj- 

 József miniszterhez 1872 januárban intézve ; a kút minimális mélysége 150°-re 

 terveztetett ; költsége 300° mélységre 3 év alatt 188.000 frt, egy csörakattal. Öntözés 

 és vizlevezetésre. 



2 Az alatt a 20 év alatt, amely a Magyar Közegészségügyi Egyesületben tartott 

 előadásom óta lefolyt, az artézi kutak és a talajban mozgó vizek törvényeiről tete- 

 mesen megbövült az irodalom, különösen Északamerikában, azonban anélkül, hogy 

 az ismereteket pontos és szigorú törvénj-ekbe foglalták volna. Oly nézetek is fel- 

 merültek a felszálló hévvizek természetére nézve, amelyek szerint a hévvizek 

 kíjzül némelyek mint juvenilis \izek, SuESs Ede bécsi tanár nyomán, a Föld mé- 

 lyebb szféráiban rejtőzködő eredeti ősi vizettermelő tónjczők szüleményei. Vizgöz, 

 széndioxid, földigázok is fölhajtliatják a vizet. 



