120 



Dl LOCZY LAJOS 



és az agj'ag uralkodik. A folyó útjának nagy részén végig, a régi 

 agj'ag és kavicsmedrek eg3^más mellett és eg3'más felett fekszenek, és 

 fölülről lefelé ág módjára vesznek el a túlnyomó agyagtakaró alatt. 

 Nyilvánvaló, hogy az ilyen kaviespad a folyó alsó részének alluviii- 

 mán vagy a deltán megfúrva, azt a vizet fogja a felszínre adni, me- 

 lyet följebb a folyó mentén, ahol medrében még kavicsot görget, a fel- 

 .színröl vesz magába. Még olyankor is, ha a vizvezetö kavicspad a me- 

 dence felszinén a fúrás helyénél mélyebb ponton búvik ki, megvan a 

 lehetősége az artézi víznek, mely csekéh' magasságra a síkság fölé is 

 emelkedhetik, minthogy a kavicsban lefolyó víz természetes útjában 

 tetemesen nagyobb súrlódással küzd, mint a sima csövön felszálló. Még 

 akkor is, ha a mindinkább vékonyodó kavicstelep az állóvízben a fenéken 

 lubuvik, a kifolyási sebesség a növekedő súrlódás következtében olyan 

 csekély lehet, hogy egy az állóvíz tükrénél valamivel magasabb ponton 



21. ábra. Az Alföld pliocén — pleisztocén-kon'i víztartó rétegeinek vázlatos szelvénye. 



Magyarázat : 1. Vizrekesztő agyagos rétegek, 2. homok és kavics lencsék, kitöltött 



folyammedrek keresztmetszetei, 3. kemény kőzetekből álló alaphegység. A nyilak 



a nagyobb mélységből oi-edő hipotetikus ú, n. jnvenális vizek útját jelzik. 



megfúrt helyen, a sima csövön a megtakarított súrlódással egyenértékű 

 nyomással a víz a felületen kiömhk. (18. ábra.) 



Tekintsük most a hazánkban lévő aitézi kutakat. Mindenki tudja, 

 hogy ezeknek megteremtése kizárólag Zskímondy ViLJros érdeme és hogy 

 ZsiGJioNDY Béla mérnök a fúrás technikáját a mi speciális geológiai 

 viszonyainkra nézve rendkívüli tökélyre emelte, úgyannyira, hogy az 

 Alföld altalajának felette komplikált viszonyai közben, az ö kezéből 

 csakis sikerült artézi kutak kerülnek elő. Ez pedig nagy szó azok előtt, 

 kiknek tudomásuk van Német- és Franciaország hírneves kút- 

 fúróinak elég gyakori sikertelenségeiről. A Nagy Magyar Medencében 

 létesíthető artézi kutakról jelenleg már több biztossággal lehet szólni, 

 mint 15 év előtt, midőn Zsigmondy Vilmos Szlávy József akkori fold- 

 mívelés-, ipar- és kereskedelemügyi m i n i s z t e )• n e k amaz ismeretes 

 emlékiratát benyújtá, melyben a kormány ügyeimét felhívta : hogy öntö- 

 zési célokra és vízelnyelés eszközlésére az artézi kutak mily nagy 

 fontossággal bírhatnak az A 1 f ö 1 d mezőgazdaságára ; de hogy az ilyes 



