ALFÖLDÜNK ARTÉZI KUT.TAI. 



123 



biró folyók eredménye lehet, amelyeknél a nagy és a kis vízállások 

 közti külömbség tetemes. Ennek következtében a folyó zátonyokat épít, 

 nagy kanyarulatokba fordul és magára hagyatva gyorsan változtatja 

 helyét. A alföldi artézi fúrások, számszerint mintegy 30-an, egybehang- 

 zólag azt hirdetik, miszerint az alföldi altalaj felépítése hasonló folyók 

 eredménye, mint a jelenlegi kis esésű folyóké. 



Ha egy kereszt- és egy hosszszelvényben a fúrások eredményét 

 szemügyre vesszük, azt lehet konstatálnunk, miszerint a fúrópontok 

 megtörtént geológiai és paleontológiái tanulmányozása szerint a dilu- 

 viumhoz számított lerakodások dél felé és az alföldi medence közepén vas- 



Városligefi 



artézi kút 



Bellérthegy Sastiegy 

 Hévizek 



22. ábra. A Imdaiiusti artézi kút. .szelvéuy^^ a Városligettől Sasliegyig terjedő részlet 

 kitüntetésével. A hipotetikus szelvény a juveuális liévvizek felszállását magyarázza 



a mélyre beható repedéseken. 

 a paleogen és ueogén rétegek, 6 triász korú l'ődolomit. 



tágabbak. Püspökladányon körülbelül lUO m mélységben, Hódmező- 

 vásárhely és Szentesen mintegy álO— :^áO m mélységben érte el 

 a fúró a diluvium alsó határát, mely a benne talált szerves maradvá- 

 nyok szerint csupán szárazföldi és folyóbeli vagy tócsabeU lerakodások- 

 nak jellemezhető. Javarészében még a levantei emelet is, melyből 

 Hódmezővásárhely, Szentes és Püspökladány artézi kút- 

 jának vize jő, sekély vizekben leülepedett folyami és tavi lerakodásokból 

 áll ; sőt a püspökladányi kútban a levantei (?) emelet vízi maradványokkal 

 telt rétegei alatt ismét a diluviumnak szárazföldi csigáit találták, úgy 

 hogy a folyóbeli és sekély tóbeli üledékek már a levantei (.vagy 

 alsó pleisztocén) időben is hasonló viszonyok között keletkeztek, aminők 

 a legújaltb időig, a szabályozások megkezdéséig az Alföld sík részében 

 uralkodtak. 



Egyszóval tehát az Alföld artézi kútjai nem egy egységes víztartó 

 rétegből, hanem a pleisztocén és talán a legfelsőbb pliocén rétegek 



