124 



D! LOCZY LAJOS 



különböző mélységben levő és a keresztszelvényben lencseszerünek mutat- 

 kozó homokteleiíeiből nyerik vizüket. E lencseszerű telepek régi folyó- 

 medreknek felelnek meg, fölfelé mindjobban kell bogy a felszinliez 

 közeledjenek, hogy a bennük foglalt víznek bidrosztatikai nyomása legj'en, 

 az ilyen kavics-zsákok amennyiben agyaggal vannak körülvéve, végző- 

 désük felé tökéletes víztartók; fölfelé szükségkép magasabb helyen kell 

 a homok, és kavicságynak a felszínre jutni, mint a kút nyilasa. 



maibból, hogy a magyar medencében a folyami eredetű dilnvium 

 délen vastagabb mint észak felé, az tűnik ki. miszerint a medence déli 

 részén nagvobb volt valamivel a medeneéni'k a harmadkor í')ta tartó lassú 



23. ábra. A városligeti artézi kút lluilapestoi. Mt'lysé^'e 970 mrtur. l'úrt;i /siumondy 



Vilmos IStis nov. 16— liS7S jan. áá. között. A kút naponkint 11,977 hektoliter 74 C° 



hévvizot szolfíáltat, amclv kezdetben i?> méter magasra szökött a térszín fölé. 



lesülyedése, mint északon. E sűlyedésröl már Szabó lS.")'t-beu szólt és 

 igen sok azóta megismert geológiai bizonyosság, nevezetesen a szer- 

 biai és szlavóniai hegységekből származó tapasztalatok is megerősí- 

 tik azt a föltevést, miszerint az Alföldet délről egy hasadék szegélyzi. 

 A kiemelkedő déli és délkeleti hegységek okozhatták azt a lassú duz- 

 zasztást, mely a levantei időnek és a diluviumnak foly()in délen nagyobb 

 lerakodást idézett elő, mint följebb északra. 



A medencefenék e lassú egyenlőtlen lesülyedése és a balkánvidéki 

 hegység kiemelkedése közben kerültek azután a régi folyóágyak mé- 

 lyeblire délen, mint északon, így borította be délen vastagon folyóhorda- 

 lékkal, míg északon a felszint érhetik. A Nagy Magyar Alföld későbbi 

 artézi kútjait az előadottakkal vélem ezidőszerinti tudásomliól leg- 

 jobban megmagyarázhatni. Püspökladány, Hódmező- 

 vásárhely. Szentes, Debreczen fúrószelvényei teljes hason- 

 másai a Pó deltája artézi kiitjainak.i) 



