ALFÖLDÜNK ARTÉZI KÚTJAI. 125 



Már 1886-ban, valamint később műegyetemi s egyetemi előadá- 

 saimban is folyvást ráutaltam arra, hogy Alföldünk altalajában mennyire 

 hasonló a homok- és agyagrétegek elhelyezkedése ahhoz, amelyet a Pó 

 deltájában,' Yenezia közelében a sűrű fúrások föltártak. A fúrások közül 

 a legmélyebb 177 méter mélységre hatol, s úgy ez, mint a többi fúrás 

 azt mutatja, hogy a föltárt rétegek nem egységes, állandó rétegek, 

 hanem minden egyes fúrásban különböző, önálló rélegsorozat jelentkezik. 

 Csak két víztartó homokréteg megy át Velence körül valamennyi fúró- 

 lyuk szelvényén, azonban nagyon különböző vastagságban, míg a többi 

 homokos réteg mind lencseszerűen helyezkedik. 



Ha egyebet nem is, e hasonlóságot az Alföld altalajára kimond- 

 hatjuk és a Magyaralföld víztartó rétegeit mint egy belföldi delta, vagy 

 méginkább mint alásülyedö törmelékkúpok képződményeit tekinthetjük. 



II. Az alföldi fúrások vízcsökkenésének okai.- 



A közölt 1886. évi tanulmányom, bár azóta óriási lendületet vett 

 az artézi kutak fúrása, lényegében még ma is elfogadható magyarázatot 

 ad az artézi kutak víztartó rétegeinek helyzetéről s a vizek eredetéről. Ezen 

 bevezető után áttérek tulajdonképeni tárgyamra: az alföldi fúrások víz- 

 csökkenésének az ecsetelésére s ezek magyarázatára. Amiként említettem, 

 a geológusok régóta rossz szemmel nézik az artézi kutak korlátlan szám- 

 ban való fúrását és ismételve rámutattak hivatalos és magánszakértői 

 kiszállásaik alkalmával, hogy takarékoskodni kellene az Alföld altalajá- 

 ban raktározott kitűnő vízzel. Különösen Halaváts Gyula főbányataná- 

 CS08 és fögeológus mutatott rá a nyilvánosság előtt '^ már 1894-ben, hogy 

 az artézi kutak sokasága milyen káros a víznyerésre. A verseczi artézi 

 kutak, amíg kis számmal voltak, bőven ömlöttek; minél jobban szapo- 

 rodtak, annál kevesebb lett és kisebb magasságig szállt fel bennük a 



1 Credner G. R. : Die Deltas. Petermaun's Geographischc >[itttiluugeu. 

 Erganzungsband 1^, 1S78, 50 Heft. Pag. 19. Taf. I. Fig. 9. Profil. 



2 Előadta a magyar kir. fölilmivelésügjT. miniszteriuiubaii 1911. évi december 

 hónap "JO-án az artézi kutak törzskönyvezése tárgyában tartott értekezleten. 



•' Az Alföld artézi kútjai. M. Mérnök- és Epítész-Egylot Közlönye XXVIII. kot. 



