126 K LÓCEY LAJOS 



viz ; lS94-beu, amikoi- !Sl volt Verseczen az artézi kutak száma, a 

 kifolyás megszűnt és szivattyúsakká váltak az előbbi artézi kutak. 



A m. kir. államvasutak Szeged-líókus állomásán 1888 — S'J-ben 

 217 méter mélységű artézi kutat fúrtak, amely a pálya színe felett 8 m 

 magasságban -li óránkint 390 m' szabadon kifolyó vízmennyiséget 

 adott ; 1 903-ban 7 m magasságban már csak 200 m^ vízmennyiséget 

 szolgáltatott a kút. Szatymázon az 1890. évben fúrt 218'41 m mély ar- 

 tézi kút 8"7 m magasságban a pálya színe felett 160 m^ kifolyó víz- 

 mennyiséget adott, 1903-ig ez lOG m'^-re csökkent.* A Szeged városban 

 létesült sok artézi kútnak kell betudnunk ezt a vizcsökkenést. 



Nemcsak nálunk, hanem másutt, így Északamerikában és Ausztrá- 

 liában is, tapasztalták az artézi kutak vízapadását. Eszakamerikában az 

 U. S t. G e o 1. S u r V e y nagy gondot fordít a földalatti víztartókra és 

 többrendbeli évi kiadványban, u. m. az Annual report, I rri gá- 

 ti ons paper, a Bulletin és a Water-Supply Paper című 

 kiadványokban adnak közleményeket, amelyek statisztikai adatokkal bő- 

 vítve kisérik figyelemmel az artézi kutakat. 



Centrális Ausztrália kifolyó artézi kútjait vízmennyiségükre nézve 

 már régen ellenőrzés alá akarták vetni. Queensland alsóháza 1891-ben 

 törvényjavaslatot fogadott el, hogy azzal a nagj' vízpazarlásnak elejét 

 vegye a kifoh'ással bíró artézi kutaknál. A második kamai-a leszavazta 

 a törvényt, azon az alapon, hogy az elszivárgó csapadék bőségesen pó- 

 tolja a kifolyást, amiért is a törvényes intézkedések feleslegesek. - 



Hazánkban az artézi kutak száma igen nagy, legalább is 3000-re 

 tehetjük az Alföldön vizet ontó kutakat. De sajnos, arról nincs pontos 

 statisztikánk, hogy hány artézi kút van egyáltaljában Magyarországon 

 és mennyi ezeknek kifolyó vízmennyisége. lS9(J-ban Halaváts Gyula 

 nagy fáradozással gyűjtötte össze az akkorig (1895) elkészült fúrások 

 adatait és 1187-nek adta az artézi kutak és fúrt kutak számát, ehhez 

 járult 59 vizét vesztett és 179 eredménytelen fúrás. Nagy buzgalommal 

 gyűjti újabban dr. Szontagh Tamás, kir. tanácsos, a földtani intézet 

 aligazgatója az artézi kutakra vonatkozó adatokat. A mellékelt térképen 

 (in. tábla) a m. kir. földtani intézet tudomására került artézi fxírá- 

 sok Szontagh úrtól vannak megjelölve. Az eddigi adatok azonban 

 nem tökéletesek, különösen a vízmennyiségekre nézve nem azok, mert 

 még az artézi kutak eredeti vízmennyiségéről sincsenek teljesen meg- 



* Mellinger Vilmos : A m. kir. államvasutak vonalain fúrt artézi kutakról. 

 • Vasúti és Hajózási Hetilap» 190.S. 



2 Gregory : The flowing wells of Ccntral-Australia ; Journal of the R. Geogr. 

 Society. .Tuly 1911. XXXVIII. k. 38. oW. 



GüBÁNYi K : Ausztrália artézi kútjai ; Fölili-. Küzl. XXXV. köt. 1907. 31G — 

 349. old. 



