ALFÖLDÜNK ARTÉZI KÚT.JAI. 131 



sikértavi deltákon rakodhatott le ; mert hiszen tiszta éles homokból és 

 kavicsból áll, az pedig állandóan elég gyors mozgású folyóvíz üledéke. 



Alföldi artézi vizeink eredetére nézve az elszivárgást elmélet teljes 

 biztossággal nem fogadható el. Azért sem, mert a levantei éles homok 

 felett vastagon nyugszik vizet át nem eresztő agyag. 



Lehetetlenség egyedül a hidrosztatikus nyomásnak tulajdonítani a 

 viznek felhajtását a levantei i-étegekböl, amelyek sehol az Alföld fel- 

 színére nem emelkednek. 



De még abban az esetben sem nyeinénk elegendő potenciális 

 erőt a víz felhajtására, hogyha ezek a levantei rétegek az Alföld szélén 



■J(). ábra. Axté/A kútfúrás a Deliblátí homoksivatagou, a Kosiaiia-uevü 

 kincstári birtokon. Pazar István fölvétele. 



Összeköttetésben volnának a mai patak- és folyómedrek kavicsával és 

 homokjával. Az Alföld peremén a völgyek sziklafeneke 120 m-nél alig 

 van valahol magasabban. Az Alföld közepén lőO — 200 km távolságban 

 peremétől 90 m tengerszin feletti magasságban 10 — 12 m-re a talaj fel- 

 színe fölé emelkedő artézi kútjaink vannak. Ilyen távolságra a 20 m 

 magassági különbség hidrosztatikus nyomása a talaj báni súrlódás követ- 

 keztében régen elvesztette volna felhajtó erejét. 



Az alföldi artézi víz felszállását ezért nem pusztán a hidrosztatikus 

 nyomásnak, hanem más erőknek kell tulajdonítanunk. Ilyenek lehetnek 

 a víztartó rétegre ránehezedő felső földtömegek súlya, a földigázok 

 feszítőereje és az alulról való felmelegedéssel járó kitei-jedés, amely az 

 artézi kútban magasabbra emeli a vizet a befolyás színénél. Az utóbbi 

 tényező, amelynek energiáját dr. Pálfy Mór eszméje alapján néhai 



9* 



