138 AZ ARTKZI KUTAK TÖRZSKÖNYVEZÉSE. 



viszonyoknak felderítése, amelyek a víz elüfordulásáni általánosságban vonat- 

 koznak. Lóczv előadó úr világosan elénk állította a víz előfordulásának felté- 

 teleit, Bizonyos azonban, hoyy a felülről leszivárgó vizet felfogó, vagy az azt 

 alulról elzáró rétegek fekvése szoros összefüggésben van magának az alföldi 

 medencének sziklás fenekével. .\z én vizsgálataim leginkább ennek felismeré- 

 sére vonatkoznak. 



Egy pélcbhal világosíthatom fel a dolgot. 



A mnlt nyár folyamán kutatásaimat a földrengés által különösen érde- 

 kessé vált Kecskemét vidékére irányítottam. Valóban érdekes területre léptem. 

 Kecskeméttől nyugatra nagy mélyedés fekszik, e mélye- 

 dés szegélyezve van nyugaton L a j o s m i z s e és Kerek- 

 egyháza felé egy széles alapon emelkedő heggyel, keleten 

 •egy nagyobb platószerű emelkedéssel, délen egy keletről nyugatra húzódó 

 sánccal. A nehézségi megfigyelésekkel együtt végzett mágneses megfigyelések 

 kétségtelenül kimutatták ezenkívül azt is, hogy ez a nyugati plató mágneses 

 liatásví. 



Most dolgozom e földalatti vidék térképén, mely annak érdekes részle- 

 teit fogja előtüntetní. Ily jwódou az itt felhalmozott tömegek viszonyos el- 

 oszlását illetőleg biztos és részletes felvilágosításokhoz fogunk jutni. De hiányos 

 még az így felismert alakulatok abszolút mélységének ismerete. Csak a tény- 

 leg elvégzett mélyfúrás adliatna erről pontosabb felvilágosítást. Azt hiszem, 

 érdemes volna ilyent végezni s nem kételkedem, hogy tudomiiuyimk ez 

 úton való gyarapodása gyakorlati érdekeinknek is jelentős előmozdítására 

 szolgálna. 



Halaváts Gyula: Anno 1892-ben történt. Békés vármegye egyik köz- 

 gyűlésén azt a határozatot hozták : írjanak föl a földmívelésügyi miniszter 

 iirhoz, hogy azonképen, amint a folyóvizek szabályozását áUami úton végzik, 

 ugyanígy az Alföld községeit különösen higiénikus szempontból erősen érdeklő 

 artézi kutakat a jövőben az állam hozza létre. Az akkori földmívelésügyi 

 miniszter : Bethlen András gróf, mielőtt határozott erről, leküldte a békés- 

 megyei föliratot a m. kir. földtani intézetnek, amikor is engem, aki már akkor 

 sokat foglalkoztam az Alföld artézi kútjaival, ért az a megtiszteltetés, liogj* az 

 ügyről véleményt mondjak. Benyújtott véleményes jelentésemben mindenek- 

 előtt elleneztem azt, hogy az állam a technikai kivitelt a kezébe vegye, meg- 

 okolva ezt azzal, hogy ebben az esetben nem lij dologról van szó, melyet az 

 államnak kellene meghonosítani, hanem olyanról, mely már régi és nagyon 

 is elfajult s az kívánatos, hogy helyes mederbe visszatereltessék. És ez lenne az 

 állam föladata. Azon oknál fogva ugyanis, hogy már akkor boldog-boldogtalan, 

 teljesen kvalifikátlan emberek fúrtak jól-rosszul, minden rendszer nélkül artézi 

 kutakat, nemcsak hogy mértéken ti'il megcsapolták az altalajban lévő víztartó- 

 tat s ezáltal a már létező kutak vízszolgáltatási képességet veszélyeztetik, de a 

 vizet nagyon pocsékolják s visszaélnek az áldással. Ennek következtében az 

 én nézetem akkoriban az volt, hogy — eltekintve az ügy technikai részétől, 

 mely nem lehet az állam föladata -- az állam az artézi kutak elfajult ügyét 

 terelje helyes medrébe azáltal, hogy törvényhozásilag mondja ki az artézi kút- 



