140 AZ ARTÉZI KUTAK TÖRZSKÖNYVEZÉSE. 



a LóczY L. egyet, tauár iirtól említett verseczit annak igazolásául, hogy az 

 egy és ugyanazon víztartónak többszörös megcsapolása mennyire hat az 

 idősebb artézi kutakra. Fölhoztam az algyői esetet, ahol az alsómajorban 

 fúrt 115 m mély kút eleinte 20,160 liter vizet adott, mikor pedig egy kilo- 

 méternyire tőle a felsömajorban elkészült az ugyancsak 115 m mély kút, az 

 első kút vízmennyisége egyszerre a felére apadt. Azóta ezirányú tapasztalatai- 

 mat lényegesen öregbítettem és számos példát hozhatnék most föl, melyek 

 azt bizonyítják, hogy mennyire visszaéltek az Alföldön az áldással azok, akik 

 agyonfúrták az Alföldet. i\ía vannak már városaink, ahol 30 — 40 az artézi 

 kutak száma, pedig elég lenne, a lakosság vízszükségletét teljesen fedezné 4 — 5. 

 Ezeknek a révén töménytelen víz pocsékolódik el. mert nem is használhatják 

 föl azt a nagy víztömeget, mely az artézi kutakból kiömlik, hanem elfolyatják a 

 közeli érbe. Hogy aztán mi az eredménye az ilyen sűrű fúrásoknak, fölhozom 

 Szentes példáját. Itt Zsiomondy Béla mérnök 1885-ben fúrta meg az első artézi 

 kutat, mely egyike volt a legsikerültebbnek az Alföldön. A fúrólyuk 313 m 

 mély s belőle 354.,240 liter víz ömlött ki naponként. Ma alig ád számbavehetö 

 vizet, mert körülötte egy négyzetkilométeren hat magán ai-tézi kút van. Még 

 egy példát szabad legyen elmondani. Budapest X. kerületében. Kőbányán azon 

 az aránylag rövid vonalon, melyet északon a M.4V-nak deltabeli fúrott kútja, 

 délen pedig a keramikai gyár határol, ma már nem kevesebb mint 24 kúttal 

 van megcsapolva az altalajban lévő víztartó, miáltal a megengedett mértéken 

 túl van igénybe véve. Világosan bizonyítja az a tapasztalati tény, hogy e fúrott 

 kutakban abban az arányban, amint számuk n'Jvekedik, a víztükre sülyedt. 

 mélyebb helyre esett, ami különösen a régibb kutaknál tetemes. így a Polgári 

 serfőző 1892-ben készült I. kútjában 17-30 m-ről 37-00 m-re. vagyis 19-70 m-t : 

 a Eészvényserföző I-ső, 1894-ben készült kútjában 8-55 m-ről, 20-55 m-re. 

 azaz 1 2-00 m-t sülyedt stb. Az 1892. évben kimutattam, hogy az Alföld altala- 

 jában lévő víztartók vize hidrosztatikai nyomásának pontja 102 m-nyire 

 volt a tenger színe felett, ma 4 m-rel mélyebbre sülyedt s ez elég ok arra. 

 hogy teszem föl a karczagi artézi kút, amely elkészültekor a felszín felett egy 

 méter magasságban bőven adott vizet, most egy méterrel a felszín alatt alig 

 liogy csepeg. 



Bővizüek az Alföld altalajában lévő víztartók, de nem kimeríthetlenek. 

 Arra már 20 év előtt fölhívtam a figyelmet, s óva intettem az érdekelteket 

 a vízpocsékolástól, szavam azonban a pusztában elhaló szó volt. És most. 

 amikor az Alföld artézi kútjainál a kalamitások már nagyok és erősen veszé- 

 lyeztetve látjuk őket, még most a 12-ik órában is örömmel üdvözlöm azt az 

 indítványt, melyet Lóczy előadó úr kifejtett és a magam részéről minden 

 tekintetben hozzájárulok ahhoz. A múlt hibáit, vétkeit már nem tudjuk helyre- 

 liozui, de legalább a jövőre nézve tán megmentjük az Alföld higiénikus viszo- 

 nyait oly igen előnyösen megváltoztatta artézi vizet. 



Még csak egyre szabad legyen reflektálni. Eötvös Lóránd báró ő nagy- 

 méltósága nagyon is az én régi óhajomnak adott kifejezést akkor, amikor 

 kívánatosnak mondja, hogy az Alföld valamelyik alkalmas pontján, teljesen 

 csakis a tudományt szolgáló és minden gyakorlati iránytól eltekintő fúrólyukat 



