AZ ARTÉZI KUTAK TÖRZSKÖNYVEZÉSE. 141 



kellene bemélyeszteni és pedig — szerintem — legalább 2500 m mélységre. 

 Az eddigi tanulmányok azt bizonyítják, hogy még a legmélyebb kútjaink is, 

 mint a szabadkai &)0 m s a debreczeni 837 m mély fúrás csak az ú. u. 

 levantei emelet üledékét tárta föl, vagyis a terciérkorú rétegcsoportnak csak 

 legfelsőbb rétegeit. Ha aztán ezeket az adatokat az Alföld közepe, teszem föl 

 Békéscsaba tájára vonatkoztatjuk, akkor azt állithatjuk, hogy a valószínűség 

 bizonyos határai között az Alföld altalaját lüOU m mélységre már ismerjük. 

 Kívánatos pedig nagyobb mélységre is megismerni és pedig a levantei emelet 

 alatt lévő rétegeket is. Ep azért a magam részéről örömmel üdvözlöm az 

 eszmét, mely bárcsak minél előbb megvalósulna. 



Kájlinoer Mihály : Az igen tisztelt előadó úr tulajdonkép három irány- 

 ban vetett fel kérdést. Az első kérdés akadémikus jeUegíí. Azután pedig a 

 gyakorlatba átmenöleg azt a kérdést fejtegette, hogy valójában itt volna-e az 

 ideje annak, hogy a vizeket védjük és végre hogy a törvényjavaslati tervezet 

 a vizek védelmének szempontjából kielégít-e. Ami az akadémikus előadást 

 illeti, arra nem reflektálok, csak röviden jelzem, hogy hypothezisei még távol- 

 ról sem tekinthetők megállapodottaknak. Attól a kijelentéstől kezdve, hogy 

 (inegativ artézi kút» és hogy (ímegszünik artézi kútnak lenni, amikor a víz 

 lemegy a felszín alá» egész végig hangoztathatók jogosultan ellentétes véle- 

 mények. A magam tapasztalatai révén én is egészen más konzekvenciákra 

 jutottam. A magam részéről teljesen hozzájárulok azonban mindahhoz, ami 

 itt a jövőt iUetö tanulmányról felhozatott, akár mily irányban fognak azok 

 eredményt adni, mert azok csak hasznára fognak válni a magyar tudásnak 

 és a magyar gyakorlatnak. Hogy ezek az akadémikus dolgok a további kérdést 

 nem molesztálják, az tiszta dolog, mert bármiként származzanak is a vizek. 

 az az egy evidens, hogy az a médium, mely a vizet vezeti, a többé-kevésbbé 

 finom szemcséjíí réteg és tiszta dolog az is, hogy ez a vezetőréteg bizonyos 

 maximumnál többet vezetni nem képes. Ennélfogva mindig be fog következ- 

 hetni oly állapot, amidőn ily vezetőréteget túl igénybe véve, azontúl már 

 nem képes többletet szolgáltatni. Ebben úgy hiszem mindannyian egyetértünk. 

 Itt kezdődik a gyakorlati kérdés. Tény tehát, hogy akármilyen mélységben 

 legyen a víz, annak bizonyos maximuma állhat csak rendelkezésre épp úgy, 

 mint egy vízvezetéki cső, mely nem vezethet végtelenig vízmennyiséget. A ta- 

 pasztalat azt mutatja, hogy ma már az alföldi artézi vizeknek igénybevétele 

 sok helyen közel érte azon határt, melyen belül az eddig felfedezett artézi 

 rétegek vizet vezetni képesek. Mutatják ezt a Halaváts tanácsos úr által 

 ismertetett jelenségek. Ezt találjuk a felső vizekben is. Tulajdonképen azt sze- 

 retném és az lett volna jó az országra, ha egyáltalában felszálló vizet nem 

 találunk, mert akkor nem lett volna pocsékolás és akkor az egészséges jó 

 vizek maximumát fordíthattuk volna haszonra. Ha a kiömlő vizek apadnak, 

 mikor a szomszédban kutak épülnek, az nem jelenti azt, hogy ott baj van. 

 hanem azt, hogy az a víz, amit eddig elpazaroltak, az most megoszlik a többi 

 közt. Abban van a baj, hogy folytonosan mélyebb és mélyebb nívóra száll 

 a víz, mert a szivattyúzást bizonyos mélységen túl csak igen nehezen vihetjük 

 keresztül a gyakorlatban. Micsoda drágaság és úgyszólván lehetetlen állapotok 



