142 AZ ARTÉZI KUTAK TÖRZSKÖNYVEZÉSE. 



állnak elő, ha a szivattyúaknát le kell vinni csak 30 méterig is? Arra tehát 

 szükség van. hogy a vizek tekinteíébeu intézkedés történjék. Ha tekintjük a 

 rétegeket, melyek a vizet adják, azt találjuk, hogy az egyik helyen több 

 vizet adnak, mint a másik helyen. Ismerünk igen bö vizeket, pl. a szegedieket. 

 Tehát oly valami határt felállítani, hogy az egyik kút a másik kúttól például 

 300 m-re legyen, nem volna helyes, mert itt mindig a rétegegyednek és a 

 víz hozamának megfelelően kell intézkedni és a kutak számát élihez arányí- 

 tani. Ha a törvényjavaslat erről csak általánosságban intézkedik, azt helyes- 

 nek tartom. A törvényjavaslatot nem ismerem, s így rendelkezéseihez hozzá, 

 nem szólliatok. 



Dr. SzoNTAGH Tamás : Az új bányatörvény azon §-a, hogy minden gázt 

 adó fúrást is be kell jelenteni és várni keU a bányakapitányság további 

 intézkedésig, sok bajt fog okozni, mert gyakran fog az előfordulni, hogy a 

 fúrás megszakításával nagy technikai zavar is áll majd be. A vizre való fúi'á- 

 soknál az előii-t gázbejelentést és elintézést valamiképeu meg kellene könnyí- 

 teni és egyszerűsíteni, máskülönben ez igen kellemetlen és veszedelmes lehet 

 a fúrások eredményes keresztülvitelére. 



Evenkint bizonyára száznál több kutat fúrnak. Majdnem mindegyikben 

 mutatkozik gáz. Ha ezeket a m. k. bányakapitányságoknál mind be kell jelen- 

 teni, úgy valószínű, hogy azok nem lesznek képesek a vizsgálatokat rövid időn 

 belül elvégezni. A fúrásoknak liosszabb ideig kell majd szünetelni és beállhat 

 nak olyan nagy bajok, melyek folytonos perelés tárgyát fogják képezni. 



Farkass Kálmán: Az eddig felszólaló tag urak arra vetették a fősúlyt, 

 hogy az országban az artézi kutak fúrása túltengett. És úgy tüntették fel a 

 dolgot, mintlia országunk az artézi kútfúrás terén többet tett volna, mint 

 amennyi szükséges, sőt már a káros mennyiséget is elérte. Erre nézve én főleg 

 közegészségügyi szempontból kénytelen vagyok ellenkező álláspontot elfog- 

 lalni. Azt állítom, hogy a fúrások száma az országban nemcsak hogy nem 

 túlsók, hanem talán nagyon is kevés. A fúrások eloszlása az ország területén igaz, 

 hogy nem egyenletes, de azok számát az egész ország területére nézve csekély- 

 nek tartom. Tudjuk azt, hogy egész országi-észek vannak, ahol a vízellátás vi- 

 szonyai ma még siralmas állapotban vannak. Egész vármegyék vannak, ahol 

 vajmi kevés történt. Hogy az országban van háromezer fúrás, korántsem jelenti, 

 hogy megtettük a fúrás terén, amit lehet. Hanem jelenti, hogy ha az ország- 

 ban a lakosság száma 18 miUíó, akkor 3 millióra tehető azon lakók száma, 

 akik vízvezeték vagy artézi kutak segélyével a higiénia mai állásához képest 

 megfelelő vízzel vannak ellátva. Tehát ^ 6 rész még szűkölködik abban és ne 

 mondjuk, hogy túl lőttünk a célon. Itt csak az a baj, hogy az artézi kút- 

 fúrások elosztása nem egyenletes. És oly vidéken, ahol a fúrás csekély mély- 

 ségű és nagy mennyiségű vizet lehet produkálni, a fúrás túltengett. De más 

 vidéken a fúrások száma igen csekély, mert ott csak nagyobb mélységű fúrások- 

 kal lehet eredményt elérni. Hogy bizonyos vidéken a fúrások mennyisége túlten- 

 gett, az magától fogja magát szabályozni, mert amint a felszökő vizadás meg- 

 csökken, meg fog csökkeni a fúráskedv is. Nem helytelenítem azt a törekvést, 

 hogy a fúrások mérsékeltessenek ; csak az ellen szólalok fel, liogy ne áltassuk 



