144 AZ ARTÉZI KUTAK TÖHZSKÖNYVEZÉSE. 



vidéknek ivóvízre van szüksége, hogj' olt fúrásokat engedélyezzenek anélkül, 

 hogy ez az engedélyezés bizonyos szabályokhoz ne legyen kötve, ha e fúrások 

 esetleg veszélyeztetnék egy nagyon értékes ásványvíz vagy fürdőtelep rendel- 

 kezésére álló vízmennyiségét. 



ZsiGJiosDY Béla : Engedjék meg, hogy én is hozzászóljak a kérdéshez 

 és pedig abban a tekintetben, mint dr. Szontagh úr már említést tett arról, 

 liogy gáz föllépése esetén köteles a fúrást végeztető 15 napig beszüntetni a 

 fúrást, azaz mindaddig, míg a hatóság kiszáll és a szükséges intézkedést meg- 

 tette. Tényleg úgy áU a dolog, liogy így teljesen tönkre lehet tenni minden 

 fúrást, mert elégséges, ha egy-két napig a csövet nem mozgatjuk. A cső meg- 

 szorul annyira, hogy azt többé se le. se felfelé mozdítani nem lehet. Ilyen 

 csőrakat beépítése, nagyobb mélységbe építve, ezrekbe kerül. A további kárt 

 az okozza, hogy egy nagyobb fúrás egész személyzetének vesztegelni kell. 

 A 16 napi határidő elhibázott. A hatóság érdeke, hogy meggyőződést szerezzen 

 arról, hogy vannak-e gázok vagy nem. Sürgönyi jelentésre az ország bármilyen 

 pontjára 24 óra alatt ki lehet szállni, legfeljebb 48 óra alatt Hosszabb időre 

 nem lehet a határidőt megállapítani. Ez oly megsértése volna az egyéni 

 érdekeknek, hogy hosszabb határidőt előírni nem lehet. 



Dr. Vámossy Zolták : Bocsánatot kérek, hogy mint nem szakértő felszóla- 

 lok, de kötelességemet úgy fogom fel, hogy mindenkinek eszméjét szabadon kell 

 nyilvánítani. Én a törvényjavaslat intézkedéseit csak a jövőre nézve szolgáló- 

 nak tartom és a felszólalásokból sem hallottam olyat, ami a jelenleg fennálló 

 artézi kutakra vonatkoztatható volna. Kérdem, hogy nem lehetne-e nekünk 

 •a meglevő vízpazarlást a betonozás mai teelmikája szerint megakadályozni"? 

 Aligha, mert 2000 m-nyire betonozni nem lehet. Nem lehet-e csappal el- 

 zárni, hogy a felesleges víz a patakba ne folyjon ? Nem lehet-e kötelezni a 

 fúrókat arra, hogy a felesleges vizet visszavezessék a talajba, úgy hogy ez 

 idővel a maga helyét ismét elfoglalja ? 



Dr, Frank Ödön : A belügyminisztérium szempontjából, melyet Fabkass 

 tanácsos i'irral együtt képviselek, nagy örömmel hallottam, hogy Magyarország 

 altalajában rejlő víznek és a víz védelmének oly kiváló tudású szószólója 

 van. mint LóezY egyetemi tanár úr és hogy e kérdéshez oly kiváló illetékességű 

 férfiak szólottak hozzá. Azt gondolom, hogy a kérdés gyakorlati részéhez 

 tartva magamat, a ma előadottak csak újabb adatot szolgáltatnak ahhoz, 

 amit az 1885. évi XXm. t.-c. revíziója céljából elkészült tervezet megbeszé- 

 lése alkalmával már hallottunk. Csakugyan indokolva van, hogy azt a vizet, 

 amely Magyarország altalajában van, ami tehát a mi jólétünk egyik nagy- 

 hecsíí feltétele, megvédelmezzük. Azt gondolom, hogy az a tervezet, amely 

 az 1885. évi XXIir. t.-c. revíziójára készült, a legfontosabb szempontokat 

 kellően érvényesíti, mert gondoskodik a vízmennyiség védelméről, a vízpazar- 

 lás megszüntetéséről, a vízvezetékek, kútfők, kutak, fon-ások szennyezésének 

 megóvásáról, nevezetesen pedig arról, hogy a fúrást liatósági engedelemhez köti. 

 Engedjék meg, hogy épen ama kormányzati ág szempontjából, melynek képvi- 

 seletében itt vagyok, kijelentsem, hogy csatlakozom ahhoz, amit Kvassay mi- 

 niszteri tanácsos úr kifejezésre juttatott, hogy ama becses előadás és szintén becses 



