AZ ARTÉZI KUTAK TÖRZSKÖNYVEZÉSE. 



147 



lessége a magyar föld altalaját megismerni. Ezeknek a tanulmányoknak folytatá- 

 sára azonban személyzet kell, tehát emeltessék fel ez akkép, hogy az artézi 

 tanulmányok behatóan foh-tathatók legyenek. Jelenlegi ismereteink e tekintet- 

 ben mint már hangoztatva volt, még nagyon megbizliatatlanok. Két igen 

 kitűnő tudósunk e téren már itt is egymással homlokegyenest ellenkező véle- 

 ményt nyilvánított. Mindezekből látjuk, liogy a kémiai ós analitikai vizsgála- 

 tok eredménye még bizonytalan. Itt egyszóval semmit sem tudunk. Tehát a 

 legfontosabb dolog a tanulmány. Ennek első része a már most működésben 

 levő artézi kutakra terjedne, a viz 

 mennyiségének^ kémiai összetételé- 

 nek meghatározására. Azonban 

 figyelemmel kell kísérnünk a mé- 

 lyebb rétegek feltárását is. Megki- 

 sérlettem, hogy oly helyeken, ahol 

 eddig nem sikerült artézi vizet 

 nyerni, mélyebb fúrások eszközöl- 

 tessenek. Ezen mélyfúrásokkal járó 

 költség- befektetés nem lett volna 

 elveszett, mert egyik városunk, 

 ameh' mély fúi'ásra nem kapott 

 vizet, siker esetén hajlandó lett 

 volna a költséget megtéríteni. B vá- 

 rossal, névszerint Nyíregyházával 

 szerződésre léptem, mely szerint lia 

 bármily mély fúrással vizet ka- 

 punk, akkor ő az összes költségeket 

 megtéríti. E megfizetett összeggel 

 azután mentem volna Nagybecske- 

 rekre, ott szintén olyan megállapo- 

 dásunk van, hogy ha igazán bő vizet 

 szolgáltató kutat nyitok, a költséget 

 megtéríti. Aztán mentem volna 

 Kecskemétre. Meggyőződésem, hogy 



kellő mélységben mindenütt fognak az Alföldön artézi vizet találni. Ezt a meg- 

 győződésemet főképpen azzal az érvvel tudom támogatni, hogy az Altöld szé- 

 lén mindenfelé melegforrások fakadnak, teliát igazi nagy mélységben minde- 

 nütt kell melegvíznek lennie. A városligeti artézi kút is melegforrást csapolt 

 meg. amelynek vize körülbelül 2000 m mélységből jöhet, hőmérsékletéből követ- 

 keztetve. Figyelembe kell venni az artézi kutak fúrásának korlátozásakor még egy 

 más szempontot is. Teszem fel, ha most pl. Szentesen egy pár 100 m-nyi mély- 

 ségben vizet nyerek, kérdés, van-e joga a vállalkozónak kijelenteni, hogy nem a 

 200, hanem a 800 m-ről eredő vizet akarja felhasználni. Kérdés, hogy ez 

 utóbbi fogja-e zavarni az előbbit. Ezekre a kérdésekre a tudomány mai állása 

 szerint választ adni nem lehet. Tehát feltétlenül szükséges az, hogy állandó 

 nagy tanulmány induljon meg e téren. Ennélfogva feltétlenül szükséges, liogy 



32. A vágsellyei fúrásból az artézi víz 

 megiudul. Pazar Isiv.ín fölvétele. 



10* 



