KALECSINSZKY SÁNDÜK EMLÉKEZETE. 237 



segítette, hogy a vizsgálati anyagokat a m. iíir. Földtani Intézet tagjai, 

 nevezetesen Telegdi Koth Lajos, Schafaezik Ferenc dr. és Halavíts 

 Gyula gyűjtötték, miből következik, hogy az egyes szerpentinek és 

 azbesztek lelőhelye és geológiai előfordulása minden kétségen felül áll. 

 Vizsgálataival megerősítette, hogy a szerpentinesedés a vízfölvétellel 

 halad előre és a víz megkötése kétféle, mert a víznek egyik része vörös 

 izzáskor, másik része csak fehér izzáskor távozik el. Tapasztalata sze- 

 rint az eltávozó víz mindig lúgos hatású. A magnézium mennyiségének 

 növekedése szintén a szerpentinesedés előhaladását jelzi, ellenben a 

 kovasav az anyaközetben nagyobb. Tapasztalata szerint a szerpentinek- 

 ben magnetit is található s jól összehasonlítható adatok kaphatók, ha a 

 vele egyenértékű vasat az elemzés adataiból levonjuk. 



Az alumínium- és a kalciumtartalom is csökken a szerpentinesedés 

 alkalmával, de részben visszamaradnak s a bennmaradt rész származá- 

 sukról tájékoztat. 



A szerpentinesedést az is jellemzi, hogy belőlük vízzel lúgos hatású 

 oldat keletkezik, míg az anyakőzetből a víz semmit sem old ki. A szer- 

 pentinek fajsúlya kisebb, mint az anyaközeté ; ez a jelenség azzal kap- 

 csolatos, hogy az eredeti kőzet térfogata a víz megkötése következtében 

 növekedik, tehát fajsúlya csökken. Mire a kőzet eléri a szerpentin típusos 

 összetételét, a kőzetben volt többi alkotórészek a légköri víz, a szén- 

 dioxid, magnézium-hidroxíd-oldat hatására vagy egészen átalakulnak, 

 vagy egészen eltávoznak. 



Gyakorlati tekintetben fontos, hogy a kevés kalciumot tartalmazó 

 vagy kalciumtól mentes szerpentinek 1500 C°-on is változatlanok, tehát 

 ezeket mint tüzet álló anyagokat jól lehet használni, de ha a kalcium, 

 kalciumoxidra számítva, 3%-nál nagyobb, akkor a szerpentinek és az 

 azbesztek 1500 C°-on már megolvadnak. Ha a kalcium mennyisége növe- 

 kedik, az olvadáshőmórséklet csökken. 



lÍALECsiNszKYnek ez a vizsgálata értékes adatokat szolgáltatott a 

 petrografusnak és a geológusnak egyaránt. Kár, hogy vizsgálatait nem 

 terjesztette ki annak a kérdésnek eldöntésére is, hogy vájjon a típusos 

 szerpentint részben bázisos, részben savanyú metaszilikátnak, avagy 

 magnézium-dihidroorthoszilikátnak minősíthetjük-e? Ez olyan kérdés, 

 amely még ma is megoldatlan. 



Az a cél, hogy Kalecsinszky kutatásaival hazánk gazdasági érdekeit 

 is szolgálni kívánja, kifejezésre jut a szerpentinekről közölt tanulmá- 

 nyában is, de még inkább abban a munkájában, melyben a magyar 

 korona országainak ásványszeneiről megállapított adatait közölte. Kale- 

 csiNSZKvnek ez a munkája a kir. magy. Természettudományi Társulat- 

 nak I89i'-ben kihirdetett 1000 forintos nyílt pályázata következtében 

 készült. A pályadíjat a társulat Wartha Vince dr. ós Lengyel Béla dr. 



Földtani KözUmij. XLII. kül. 1912. 16 



