KALEC8INSZKY SÁNDOR EMLÉKEZETE. 239 



a hazai agyagféleségek vizsgálatára alkalmat adott, mint Kalecsinszky, 

 aki azt a rengeteg sok próbaégetést és agyagaink osztályozását végezte. 



Kalecsinszky érdemeit növelték itthon, nevének pedig tisztes helyet 

 biztosítottak a külföldi irodalomban a szovátai sóstavakkal kapcsolatos 

 megfigyelései és tanulmányai.' E tanulmányok azoknak a sósvizvizsgá- 

 latoknak következményei, amelyeket 1900 óta Erdélyben, a m. kir. pénz- 

 ügyminiszter úr megbízásából azért végzett, hogy esetleg utat találjon 

 káliumsótelepekhez. Munkálatai közben meg kellett fordulnia Szovátán 

 is, ahol a meleg sóstavak iránt is érdeklődnie kellett. 



Lengyel Béla dr.,^ aki a szovátai Illyés-tó vizét elemezte, e sós- 

 tavak hőmérsékletének okával tüzetesen nem foglalkozott; kizártnak 

 tartja, hogy a tó fenekén levő növényzet lassú égése kölcsönözné az 

 oldat fölmelegítésére szükséges hőmennyiséget, de megengedi, hogy 

 alulról fölfelé törő melegforrásoknak szerepük lehet a tavak vizének 

 fölmelegítésében. 



Telegdi Eoth Lajos "^ e véleményt nem hajlandó elfogadni ; hatást 

 tulajdonít az oxidációs folyamatokkal járó hőnek, de utal arra is, hogy 

 ZiEGLER G., mikor MAECHANüdal megállapította, hogy a Bésancjon mel- 

 lett létesített sósvíztartókban a sósvíz legmagasabb hőmérséklete (62° C) 

 a víz színétől lefelé 1'35 m mélységben van, azt következtette, hogy a 

 sósvíz a hőt a Naptól kölcsönzi. Ziegler az oldat alsóbb rétegében ész- 

 lelhető magasabb hőmérsékletet úgy értelmezte, hogy ott a hő azért 

 halmozódik fel, mert naz emelkedett hőmérsékleten létrejövő sószápo- 

 rodás következtében a sóoldat egyes részecskéinek siilya gyarapodik és 

 pedig annyira, hogy túlhaladja a hőemelkedés folytán előálló súly- 

 csökkenést. Ennélfogva pedig megakadályozza a melegebb részeknek föl- 

 felé nyomulását". 



Ugylátszik a ZiEoLEE-féle föltevés megragadta Kalecsinszky figyel- 

 mét és belátta, hogy az nagyon alkalmas a szovátai sóstavakban a fel- 

 színtől mélyebben fekvő réteg magasabb hőmérsékletének magyarázatára. 

 KALECsiNSZKYnek elvitázhatatlan érdeme, hogy ő nem elégedett meg e 

 föltevéssel, hanem rendszeresen végzett kísérletekkel is ellenőrizte jogo- 

 sultságát. tajjasztalati adatokból vonta le következtetéseit, t. í. hogy 

 a szovátai sóstavak középső rétegében észlelhető magasabb hőmérséklet- 

 nek oka csakis a Nap ; hogy akár természetes, akár mesterséges sóoldat 

 hőmérséklete csak abban az esetben emelkedik a környezet hőmérsék- 



1 A szovátai meleg és forró konyhasós tavak mint természeti hőakkumula- 

 torok. Math. és Term. tud. Értesítő XIX. k. .5. f. 450. 1. 1901. 



- A szovátai Illyés (Medve) tó. Földtani Közlöny XXVIII. k. 232. 1. 



•* A szovátai Illyés-tó és környéke geológiai szempontból. Földtani Közlöny 

 XXIX. k. 43-44. 1. 



16* 



