274 



GERÖ NÁXDOK 



értöleg megállapítottuk, hogy a szóban forgó raedence geológiailag azo- 

 nos kora a tarjáni medencével. Minthogy a meglevő feltárások min- 

 denüt a mediterránba tartozó slir réteget mutatták, kénytelenek voltunk 

 a fúrólyukakat ezen magas fedőrétegbe telepíteni. Az I. sz. fúrólyukat a 

 Losonctól északkeletre fekvő Szalatnán mélyítettük, ennek mélysége 

 350 m volt és két vékonyabb széneret harántolt fel. A fúrólyukat, 

 miután az a csillámpala-alapkőzetbe jutott, beszüntettük. 



^(IJII^00 



36. ábra. Az ipoluyitrai szökőforrás télcii. A kdmllo vizcsöpprk lH m. uiafjiis 

 jégheggyé tömörültek, 1912 jau. 14-éu. 



A második fúrólyuk helyéül az Ipoly völgyében fekvő ipolj'nyitrai 

 lapost választottuk és pedig azért, mivel földrajzi fekvése is előnyös, 

 továbbá a közelben több feltárás van, amelyben a mediterrán slir-jére 

 jellemző kövületek: 'rellina ottnangensis, Pyrulu condita, Atiiria 

 uturi, Sciiizaster Laubei (nyomok), BrÍ!<sopsis oUnangemih, . Peden 

 denudatus stb. előfordulnak. Számításunk szerint a fúrólyuknak körül- 

 belül 400 — 500 méter mélységben kellett volna megütnie a szenet 

 A fúrást rJll január hó 20-án kezdettük meg. A fúró mindvégig ugyan- 

 azon talajban haladt s így mikor már az 500 méter felé dolgozott, 

 tisztában voltunk, hogy egy, a vidékünkön abnormális helyen fúrunk. 



