■2S2 TÁUSULATI ÜliYEK. 



Hermán Ottó, báró Nxáry Albert dr., Kadic Ottokár, Pávay- Vájna Ferenc és 

 ScHOLTZ Pál Kornél urak szpeleológiai kérdésekről valóságos előadásokat tar- 

 tottak. A szakülések sorozatát Hillebrand Jenő, Kadic Ottokár és Schréter 

 Zoltán gazdagítják előadásaikkal, míg Siegmeth Károly bizottsági eluök a 

 gömör-szepesi barlangvidéket mutatja be népszerűen, nem kevesebb, mint 140 

 vetített képpel. A bizottság összesen 1:2 előadással gazdagította a barlangkuta- 

 tások tudományát, és el kell ismernem, hogy bár a bizottságnak csak iű tagja 

 van, egyik-másik előadása népesebb volt, mint magáé az anyatársulaté. Külső 

 munkássága a barlangásatásokbau összpontosul. Xz aggteleki Baradla Pitvará- 

 ban, s a gömörmegyei kecsői barlangokban Kadic Ottokár dr. vezette az ása- 

 tásokat, a vecsembiki barlangokat Jordán Károly, Békey Imbe Gábor és Scholtz 

 Pál Kornél urak kutatták föl. gi-óf Hadik János úr támogatásával. A szilice- 

 tornai fennsíkokon Stró.mpl Gábor dr. uem kevesebb, mint 77 barlangot járt be. 



A Barlangkutató Bizottságot a múlt évben a Magyar Tudományos Aka- 

 démia, a Magyar Nemzeti Múzeum Néprajzi Osztálya, gróf Hadik János és 

 Koós József nagybirtokos urak tetemes összegekkel támogatták, amely szívessé- 

 gükért a bizottság nevében e helyütt is őszinte köszönetet mondok. 



Társulatunk másik bizottsága : a Geológiai Szakszótárt készítő 

 Bizottság SzoNTAGH Tamás dr. másodelnök úr elnöklete alatt hét taggal 

 működik. A bizottság a geológiai szavak helj-esírásáról már határozott, s meg- 

 állapodásait külön füzetben közölte is. Ezt a jegyzőkönyvet véleményezés végett 

 bemutattuk Simonyi Zsigmond dr. egyetemi tanár úrnak, a Magyar Nyelvőr 

 szerkesztőjének, aki a bizottság megállapodásaiboz elejétől végig hozzájárult és 

 örömmel üdvözölte a szakszótár tervezetét. A bizottság erre kimondotta, hogy 

 ez a helyesírás kötelező leend a Magyarhoni Földtani Társulat összes iratai- 

 ban és a Földtani Közlönyben. Örömmel jelenthetem továbbá, hogy a m. kir. 

 földtani intézet igazgatósága is elrendelte, hogy az 1912. évtől kezdve az intézet 

 összes hivatalos irataiban és kiadványaiban ezt a helyesírást használják. 



Kiadványainkra áttérve, mindenekelőtt a Földtani Közlönyről kell beszá- 

 molnom. Közlönyünkből az 1911. évben a 41. kötet jelent meg .55 íven, öt 

 táblamelléklettel és 72 ábrával, helyesebben mondva 144 ábrával, minthogy a 

 magyar és idegennyelvü szövegben ugyanaz az ábra kétszer van meg. A 2S ér- 

 tekezés 20 szerzőnek a tollából ered s valamennyi eredeti dolgozat. A fordí- 

 tások között egy bányageológiai értekezés angol, hiírom francia nyelvű, s a 

 többi német fordítás. A német részt Vogl Viktor titkártársam, s a francia 

 részt Ballenegger Kóbert geológus kollégám szerkesztette. A szerzők között 

 néhány idegen tudós is van, így Glinka novo-alexandriai tanár, aki Bikszád 

 környékének talajviszonyairól írt egy eredeti tanulmányt, továbbá Schmidt 

 Károly bázeli egyetemi tanár, aki az erdélyrészi barnaszénterületröl írt egy 

 becses dolgozatot és Terzaghi Károly grazi mérnök, aki Bucoari környékének 

 tektonikájáról elmélkedik. Értekezéseink közül egyik-másik a külföldi folyó- 

 iratok figyelmét is felkeltette, nevezetesen a lenyomatásra engedélyt kértek 

 ScH.4FABziK Ferenc lírnak múlt évi elnöki megnyitójáról, amelyben hazánk 

 vasérckészletéről, a földigázról és Bosznia szénkincseiről értekezik, azután 

 LóczY Lajos úrnak a romániai petróleum- s az erdélyi földigáz-területröl, s 



