286 TÁRSULATI ÜGYEK. 



zéseket hallva, mindössze négy ellmuyt tiigtái'suuk emlékezetének áldozzunk 

 neliány percet. 



1. A múlt év március 27-én a tordaaranyosvármegyei Kövenden 73 éves 

 korában meghalt Adámosi Ferenc nyugalmazott sóbányahivatali mérnök. A bol- 

 dogult iskolatársa volt Böchh JÁNOsnak és Gesell SÁNDORnak s szép remények- 

 kel kezdte bányamérnöki pályáját. Azonban egyidöre elméje elborulván, kigyó- 

 gyulása után csak alacsonyabb szolgálatra alkalmazhatták a dósaknai sóbánya- 

 hivatalnál. A múlt év elején nyugalomba vonult s szülőfalujában telepedett le, 

 azonban a halál csakliamar megváltotta a sokat hányatott élettől. Társulatunk- 

 nak 1903 óta volt tagja. 



2. A múlt év július 27-én 28 éves korában hunyt el Pinkert Ede liuda- 

 pesti állaiui főgimnáziumi tanár, akinek szépen induló pályáját derékban törte 

 ketté a sors keze. A megboldogult a királyi József-műegyetem ásványtani inté- 

 zetében sikeresen dolgozott, s itt írta a 15 u 1 z a i hegycsoport eruptív 

 kőzeteinek ismertetése című tanulmányát, amely a Földtani Közlöny 

 37. (1907. évi) kötetében jelent meg. Társulatunknak 190C óta volt tagja. 



Két régi tagunk dőlt még ki az élők soraiból, ós pedig . 



3. Báró Mednyánszki Dénes, az utolsó magyar bányagróf, társulatunk- 

 nak 1851 óta, tehát kerek GO esztendőn át tagja, aki a múlt év december hó 

 2S-án Bécsben 82 éves korában hunyt el. Legöregebb tagtársunk a meduyei 

 és medgyesi Mednyánszky bárói családból származott s 1830 november 19-én 

 a nyitramegyei Vészeién született. 1867-beu selmeci bányagróf lett. amely állás 

 1869ben megszűnvén, a város közfelkiáltással országgyűlési képviselőjévé válasz- 

 totta, amely kitüntető állását négy ciklusban viselte. Őfelsége 1871-ben a Szent- 

 István-rend kiskeresztjével tüntette ki. Később Trencsén megye főispánja lett. 

 majd ez állásáról lemondván, Bécsbe költözött s élete fogytáig itt élt. A magyar 

 viszonyok iránt azonban mindig érdeklődött és 1896-ban nagybecsű könyvtárát 

 a budapesti Eöivös-kollégiumnak adományozta. 



Első munkája az Új Nemzeti Múzeumban 1851-ben jelent meg: Föld- 

 tani séta hazánk néhány érdekes vidékén címmel. Ugyauel)beu 

 az évben belépett a Magyarhoni Földtani Társulatba, s az 18.51 július 15-iki 

 szakülésen felolvasta : Jegyzetek néhány hazai k ö v ü 1 e 1 1 e 1 ő h e 1 y- 

 r ő 1 írt értekezését, amely később a Magyarhoni Földtani Társulat Munkálatainak 

 II. kötetében meg is jelent. Előadásában a Dévényújfalu és Detreköszeutuiiklós 

 határában tal;ílt kövületeket sorolja fel és szakszerűen ismerteti a herceg Pálffy- 

 féle uradalonibau levő barlangot. Mednyánszky bárót a Magyar Tudományos 

 Akadémia 1865 dec. iü-én levelezőtagjáuak választotta, s az Akadémia kiadásá- 

 ban 1871-ben jelent meg fömunkája : oA mész geológiai és technikai jelentősége 

 hazánkban". Később számos bám'ászati s archeológiai munkát is írt. Miként 

 említettem, társulatunknak 1851 óta rendes és 1904 óta örökítő tagja volt. 



4. Tegnap délután tették a budai farkasréti temetőben örök nyugalomra 

 KüNcz Péter nyugalmazott kereskedelmi miniszteri osztálytanácsost, a lU. oszt. 

 vaskorona-rend lovagját, aki társulatunknak 1868 óta rendes tagja volt, s min- 

 denkor büszkén viselte ezt a címet. A megboldogult állandóan érdeklődött tár- 

 sulatunk ügyei iránt s Közlönyünk egyik legbuzgóbb olvasója volt élete végéig. 



